Справа № 404/2092/21
Номер провадження 3/404/853/21
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

05 квітня 2021 року м. Кропивницький

Суддя Кіровського районного суду м.Кіровограда Загреба Ірина Віталіївна, розглянувши матеріали, що надійшли з Управління держпраці у Кіровоградській області про притягнення до адміністративної відповідальності:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, працюючого фізичною особою-підприємцем, який зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , реєстраційний номер ПП НОМЕР_1 , за скоєння правопорушення, передбаченого ст.41 ч.3 КУпАП,

в с т а н о в и в:

Згідно протоколу про адміністративне правопорушення від 15.03.2021 року №КР2602/231/АВ/П/ПТ, складеного головним державним інспектором праці ОСОБА_2 за провину фізичній особі-підприємцю ОСОБА_1 поставлено те, що він здійснив фактичний допуск працівників до роботи без оформлення трудових договорів (контрактів), чим порушено вимоги ст.ст.21, 24 КЗпП України, за що передбачено відповідальність за ч.3 ст. 41 КУпАП.

ОСОБА_1 в судове засідання не з`явився. На номер мобільного телефону ОСОБА_1 надсилалось SMS-повідомлення з повісткою про виклик до суду у справі про адміністративне правопорушення особі, яка притягується до адміністративної відповідальності, яке доставлено ОСОБА_1 , 24.03.2021 року об 15.51 год.

Частинною 1 ст.268 КУпАП визначено, що справа про адміністративне правопорушення може бути розглянута під час відсутності особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, лише у випадках, коли є дані про своєчасне її сповіщення про місце і час розгляду справи і якщо від неї не надійшло клопотання про відкладення розгляду справи.

Суддею відзначається, що законодавством встановлено строки здійснення провадження у справах про притягнення до адміністративної відповідальності з метою забезпечення учасникам процесу визначеності у часі, протягом якого суд розгляне справу. Передусім такі строки слугують інтересам особи, яка зазнає заходів впливу, оскільки наявність визначеного строку дає розуміння того, скільки триватиме такий вплив. Водночас протягом такого строку особу наділено процесуальними правами та обов`язками, що дає особі можливість, в тому числі з використанням адміністративного ресурсу (повноважень суду щодо витребування доказів, допиту свідків тощо), представити суду доводи на захист своєї правової позиції. Добросовісна участь особи у процесі вирішення її справи полягає в активній участі у розгляді її справи і недопущенні зловживань наданими їй правами.

Дотримання балансу між інтересами всіх сторін при розгляді справи покладено на суд, який, вирішуючи питання про права та обов`язки сторін, також зобов`язаний дотримуватися встановлених законодавством правил та строків розгляду справи.

Відповідно до статті 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» суди застосовують при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод та практику Європейського суду з прав людини як джерело права, добросовісність застосування якого входить до обов`язків судді, визначених статтею 56 Закону України «Про судоустрій і статус суддів».

Згідно рішення Європейського суду з прав людини у справі «Пономарьов проти України» від 03 квітня 2008 року, згідно з яким «сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм провадження». Вказаним рішенням встановлено порушення пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та статті 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод у справах цивільної юрисдикції, а тому таке рішення не може за аналогією бути застосовано у кримінальних справах, оскільки відповідно до пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод «кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення».

Таким чином з метою забезпечення реалізації ОСОБА_1 , прав судом використано усі можливі способи його сповіщення про місце і час розгляду справи шляхом направлення судової повістки на відомий засіб мобільного зв`язку. Враховуючи викладене, вважаю за можливе провести розгляд справи у відсутності особи, яка притягується до адміністративної відповідальності.

Проаналізувавши всі зібрані по справі докази в їх сукупності, суд прийшов до наступного.

Згідно ст.7 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановленому законом. Провадження в справах про адміністративне правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

Відповідно до ст.251 КУпАП, доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Так, відповідно до положень ч.3 ст.41 КУпАП передбачено відповідальність за фактичний допуск працівника до роботи без оформлення трудового договору (контракту), допуск до роботи іноземця або особи без громадянства та осіб, стосовно яких прийнято рішення про оформлення документів для вирішення питання щодо надання статусу біженця, на умовах трудового договору (контракту) без дозволу на застосування праці іноземця або особи без громадянства.

У порушення вимог ст.256 КУпАП, у протоколі про адміністративні правопорушення стосовно ОСОБА_1 конкретно не викладені обставини вчинення ним адміністративного правопорушення. Зміст протоколу не узгоджується зі змістом диспозиції ч.3 ст.41 КУпАП. Зокрема, не вказано суті конкретних дій або бездіяльності, що ставляться їй в провину та підпадають під ознаки адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 41 КУпАП. Не містять таких достатніх даних і інші докази, долучені до справи. При цьому, виявлені при перевірці підприємства порушення, зміст яких належно не викладено, не вказує на те, які саме протиправні дії в порушення своїх обов`язків були вчинені ОСОБА_1 при цьому, що призвели до складання відносно нього протоколу про адміністративне правопорушення, передбачене ч.3 ст. 41 КУпАП.

У справі «Малофєєв проти Росії» (пункти 111-120 рішення від 30.05.2013 року, заява № 36673/04) Європейський суд з прав людини, зокрема, зазначив, що у випадку, коли викладена в протоколі фабула адміністративного правопорушення не відображає всіх істотних ознак складу правопорушення, суд не має права самостійно редагувати її, а так само не може відшукувати докази на користь обвинувачення, оскільки це становитиме порушення права на захист (особа не може належним чином підготуватися до захисту) та принципу рівності сторін процесу (оскільки особа має захищатися від обвинувачення, яке підтримується не стороною обвинувачення, а фактично судом).

За таких обставин, суддя позбавлений можливості конкретизувати обставини вчинення ОСОБА_1 адміністративного правопорушення, що викладене не конкретно у протоколі про адміністративні правопорушення.

Крім того, об`єктивна сторона правопорушення, передбаченого ч.3 ст. 41 КУпАП, полягає у фактичному допуску до роботи працівника без належного оформлення трудових правовідносин. Принциповою умовою в даному випадку є наявність між особою, яка притягується до адміністративної відповідальності та іншою особою саме трудових правовідносин.

До того ж, аналіз вказаної норми дає підстави вважати, що відповідальність за ч. 3 ст. 41 КУпАП передбачена з метою захисту трудових прав працівників та їх відновлення у разі порушення.

Однак матеріали протоколу не містять відповідних пояснень, заяв або звернень працівників підприємства про порушення їх прав. Більше того до протоколу взагалі не додано жодних доказів у підтвердження порушення законодавства про працю, які виявлено під час перевірки. Безпосередньо акт містить лише опис порушень, однак у відсутності інших доказів, також втрачає доказове значення.

Відповідно до ст.62 Конституції України ніхто не зобов`язаний доводити свою невинуватість у вчиненні злочину. Обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Суд не може залишити без уваги ту частину доказів та встановлених на їх підставі обставин лише з тієї причини, що вони суперечать версії, викладеній у протоколі про адміністративне правопорушення. Наявність таких обставин, які свідчать про можливість іншої версії події, аніж викладена у протоколі про адміністративне правопорушення, є підставою для розумного сумніву в доведеності вини особи.

Таким чином, перевіривши докази у справі на допустимість, проаналізувавши їх у сукупності, суд дійшов висновку, що вина ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.3 ст. 41 КУпАП, не підтверджена наявними доказами, а відтак провадження у справі підлягає закриттю за відсутності складу адміністративного правопорушення на підставі п.1 ст.247 КУпАП.

На підставі викладеного та керуючись п.1 ст. 247, ст.ст. 283-285 КУпАП, суддя, -

П О С Т А Н О В И В :

Провадження у справі про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч.3 ст.41 КУпАП, закрити на підставі п.1 ст.247 КУпАП, у зв`язку із відсутністю в його діях складу вказаного адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена до Кропивницького апеляційного суду протягом десяти днів з дня її винесення через Кіровський районний суд м. Кіровограда.

Суддя Кіровського районного суду

м. Кіровограда Загреба І.В.