справа № 563/216/21
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

24 березня 2021 року м. Корець

Суддя Корецького районного суду Рівненської області Кулик Є.В., секретар судового засіданні Федичканич В.Ю., за участю: прокурора Ваколюк Ю.О., особи, яка притягається до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , розглянувши у відкритому судовому засіданні справу про адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією відносно

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , жителя АДРЕСА_1 , непрацюючого,

у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.172-6 КУпАП,

в с т а н о в и в:

ОСОБА_1 , будучи депутатом Корецької районної ради Рівненської області 7-го скликання, тобто у відповідності до пп. б п.1 ч.1 ст.3 Закону України "Про запобігання корупції" № 1700-VIІ від 14.10.2014 року є суб`єктом відповідальності за правопорушення пов`язані з корупцією, у порушення вимог ч.2 ст.45 Закону України "Про запобігання корупції", під час припинення діяльності пов`язаної з виконанням функцій держави або місцевого самоврядування, а саме складання депутатських повноважень, несвоєчасно подав, шляхом заповнення на офіційному веб-сайті Національного агентства з питань запобігання корупції, декларацію особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування за період, не охоплений раніше поданими деклараціями, за формою, що визначається Національним агентством з питань запобігання корупції, а саме, подав таку декларацію 18.02.2021 року, хоча 03.12.2020 року на першій сесії Рівненської районної ради 8-го скликання склав повноваження депутата Корецької районної ради 7-го скликання, чим вчинив адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією, відповідальність за яке передбачена ч.1 ст.172 -6 КУпАП.

В судовому засіданні ОСОБА_1 вину у вчиненні адміністаративного правопорушення не визнав. Вказав, що не подав декларацію у строк до 05 січня 2021 року у зв`язку з неналежним функціонуванням реєстру НАЗК.

Прокурор Ваколюк Ю.О. обставини, що викладені в протоколі про вчинення адміністративного правопорушення, підтримала, зазначивши, що вина ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.172-6 КУпАП, доведена наявними матеріалами в справі.

Суд, заслухавши учасників, дослідивши за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин матеріалів адміністративної справи, розглянувши наявні докази, які мають юридичне значення, оцінивши їх належність, допустимість, достовірність, а також достатність і взаємний зв`язок у сукупності, констатує наявність в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення.

Частиною 1 ст.172-6 КУпАП передбачена адміністративна відповідальність за несвоєчасне подання без поважних причин декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування. Правопорушення, вчинення якого інкримінується ОСОБА_1 належить не до корупційних, а до таких, які пов`язані з корупцією.

Згідно п.9 ст.1 Закону України "Про запобігання корупції" правопорушення, пов`язане з корупцією - діяння, що не містить ознак корупції, але порушує встановлені цим Законом вимоги, заборони та обмеження, вчинене особою, зазначеною у ч.1 ст.3 цього Закону, за яке законом встановлено кримінальну, адміністративну, дисциплінарну та/або цивільно-правову відповідальність. Склад правопорушення за ст.172-6 КУпАП є формальним, тобто таким, який не передбачає обов`язкових елементів об`єктивної сторони - мети, мотивів та наслідків.

Таким чином, при кваліфікації діяння, пов`язаного з корупцією, не вимагається встановлення і доведення таких кваліфікуючих ознак складу правопорушення, як наявність ознак корупції та умислу на вчинення діяння, а необхідним є встановлення саме несвоєчасності подання декларації, тобто її подання поза строком, визначеним законом.

За результатами чергових виборів депутатів місцевих рад та сільських, селищних, міських голів, які відбулись 25 жовтня 2015 року ОСОБА_1 обрано депутатом Корецької районної ради Рівненської області сьомого скликання.

Відповідно до абз.1 п.17 ч.1 Постанови ВРУ №807-ІХ від 17 липня 2020 року "Про утворення та ліквідацію районів", в Рівненській області утворено Рівненський район із адміністративним центром в м.Рівне у складі Бабинської сільської, Березнівської міської, Білокриницької сільської, Бугринської сільської, Великомежиріцької сільської, Великоомелянської сільської, Головинської сільської, Городоцької сільської, Гощанської селищної, Деражненської сільської, Дядьковицької сільської, Здовбицької сільської, Здолбунівської міської, Зорянської сільської, Клеванської селищної, Корецької міської, Корнинської сільської, Костопільської міської, Малинської сільської, Малолюбашанської сільської, Мізоцької сільської, Олександрійської сільської, Острозької міської, Рівненської міської, Соснівської селищної, Шпанівської сільської територіальних громад, затверджених Кабінетом Міністрів України.

Згідно ч. 2 ст. 4 Закону України "Про статус депутатів місцевих рад" та ч. 1 ст. 49 Закону України "Про місцеве самоврядування в Україні", повноваження депутата місцевої ради починаються з дня відкриття першої сесії відповідної ради з моменту офіційного оголошення підсумків виборів відповідною територіальною виборчою комісією і закінчуються в день відкриття першої сесії цієї ради нового скликання, крім передбачених законом випадків дострокового припинення повноважень депутата місцевої ради або ради, до складу якої його обрано.

Згідно ч.1 п.6-2 Закону України "Про внесення змін до деяких законів України щодо впорядкування питань організації та діяльності органів місцевого самоврядування і районних державних адміністрацій" повноваження районних рад, які представляли спільні інтереси територіальних громад районів, ліквідованих Верховною Радою України, закінчуються в день набуття повноважень обраними на відповідних перших місцевих виборах районними радами районів, утворених Верховною Радою України.

03 грудня 2020 року на першій сесії Рівненської районної ради Рівненської області Рівненською районною виборчою комісією оголошено підсумки голосування виборів депутатів Рівненської районної ради від 25 жовтня 2020 року та визнано їх повноваження.

З роз`яснення Національного агентства з питань запобігання корупції щодо застосування окремих положень ЗУ "Про запобігання корупції" стосовно заходів фінансового контролю (подання декларації та повідомлення про суттєві зміни в майновому стані) вбачається, що декларація особи, яка припиняє діяльність (декларація перед звільненням) подається відповідно до абз.1 ч.2 ст.45 Закону не пізніше 20 (двадцяти) робочих днів з дня припинення діяльності.

Декларація перед звільненням охоплює період, який не був охоплений деклараціями, раніше поданими таким суб`єктом декларування. Під раніше поданими деклараціями розуміються декларації, що були подані відповідно до ст.45 Закону. Днем припинення діяльності є останній день виконання суб`єктом декларування публічних функцій. Тобто відлік строку подачі декларації перед звільненням починається з 00 годин 00 хвилин дня, наступного за днем припинення діяльності.

Таким чином, ОСОБА_1 , припинивши повноваження депутата Корецької районної ради 7-го скликання, що мало місце 03 грудня 2020 року, на першій установчій сесії Рівненської районної ради Рівненської області 8-го скликання, був зобов`язаний подати декларацію особи, яка припиняє діяльність, пов`язану з виконанням функцій держави або місцевого самоврядування, за період не охоплений раніше поданими деклараціями не пізніше двадцяти робочих днів з дня припинення діяльності, пов`язаної з виконанням функцій держави або місцевого самоврядування, а саме до 05 січня 2021 року.

За даними Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, декларація особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування вбачається, що депутат ОСОБА_1 подав декларацію особи, яка припиняє діяльність, пов`язану з виконанням функцій держави або місцевого самоврядування, за період не охоплений раніше поданими деклараціями (01 січня 2020 по 03 грудня 2020 року) (перед звільненням) лише 18.02.2021 року о 13 год. 46 хв.

Що стосується посилань ОСОБА_1 про неналежне функціонування інформаційно-телекомунікаційної системи "Єдиний державний реєстр декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування", то вони спростовуються довідкою Національного агенства з питань запобігання корупції (а.п 22). З вказаної довідки слідує, що лише з 20 год. 00 хв. 29 грудня 2020 року по 31 грудня 2020 року було обмежено доступ до ІТС реєстру, оскільки відбувалось проведення модернізації.

Натомість, незважаючи на вказані збої, які тривали з 20 год. 00 хв. 29 грудня 2020 року по 31 грудня 2020 року, в розпорядженні ОСОБА_1 був період з 03 грудня 2020 року по 05 січня 2021 року для подання декларації перед звільненням, що, на думку суду, є достатнім строком за для подання декларації за період неохоплений попередніми деклараціями.

Згідно із статтею 68 Конституції України кожен зобов`язаний неухильно додержуватися Конституції України та законів України, не посягати на права і свободи, честь і гідність інших людей. Незнання законів не звільняє від юридичної відповідальності.

Відповідно до положень ст.19 Конституції України, посадові особи органів державної влади зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно зі ст.11 КУпАП адміністративне правопорушення визнається вчиненим з необережності, коли особа, яка його вчинила, передбачала можливість настання шкідливих наслідків своєї дії чи бездіяльності, але легковажно розраховувала на їх відвернення або не передбачала можливості настання таких наслідків, хоч повинна була і могла їх передбачити.

Суб`єктивна сторона адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.172-6 КУпАП, характеризується наявністю вини у формі прямого чи непрямого умислу, а відповідальність настає лише за умови, що особа усвідомлювала протиправний характер своїх дій і мала прямий умисел, спрямований на ухилення від подання чи несвоєчасне подання декларації, керуючись при цьому особистим інтересом чи інтересами третіх осіб, або мала непрямий умисел, свідомо допускаючи наслідки у вигляді неподання або несвоєчасного подання декларації, вчинення цього діяння через необережність виключає притягнення особи до адміністративної відповідальності.

Відповідно до ст.10 КУпАП адміністративне правопорушення визнається вчиненим умисно, коли особа, яка його вчинила, усвідомлювала протиправний характер дії чи бездіяльності, передбачала її шкідливі наслідки і бажала їх або свідомо допускала настання цих наслідків.

Для визнання зазначеного правопорушення закінченим не потрібне настання наслідків - воно вважається умисним за умови усвідомлення особою протиправного характеру своїх дій чи бездіяльності.

Таке, усвідомлення презюмується, адже особа, зазначена в п.1 ч.1 ст.3 Закону України "Про запобігання корупції", була допущена у встановленому законом порядку до виконання функцій держави, пройшла спеціальну перевірку, подала відповідну декларацію та подавала щорічні декларації, була попереджена і виконувала вимоги законодавства щодо фінансового контролю в частині подання щорічних декларацій.

Про ознайомлення з вимогами антикорупційного законодавства свідчать подані ОСОБА_1 щорічні декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування за 2016, 2017, 2018, 2019 та 2020 роки.

Зазначене свідчить, що ОСОБА_1 був ознайомлений з положеннями Закону України "Про запобігання корупції", в тому числі, і щодо вимог про фінансовий контроль і, будучи суб`єктом відповідальності за правопорушення, пов`язане з корупцією, не міг не розуміти, що стосовно нього застосовуються вимоги щодо фінансового контролю, зокрема, й вимоги щодо своєчасного подання декларацій після звільнення, як додаткового заходу здійснення фінансового контролю.

Таким чином, з досліджених доказів вбачається, що у ОСОБА_1 в період з 03.12.2020 року по 05.01.2021 року не було жодних об`єктивних перешкод своєчасно подати декларацію особи, яка припиняє діяльність, пов`язану з виконанням функцій держави або місцевого самоврядування, за період не охоплений раніше поданими деклараціями (перед звільненням), що є безумовною підставою для його притягнення до адміністративної відповідальності за ч.1 ст.172 -6 КУпАП.

Факт вчинення ОСОБА_1 адміністративного правопорушення, що передбаченого ч.1 ст.172-6 КУпАП, об`єктивно підтверджується протоколом про адміністративне правопорушення №60 від 25 лютого 2021 року, інформацією з публічної частини офіційного веб-сайту Національного агентства з питань запобігання корупції. Перевірені під час розгляду справи про адміністративне правопорушення вище наведені докази повністю узгоджуються між собою та є такими, що не викликають сумніву.

Вирішуючи питання про накладення адміністративного стягнення на ОСОБА_1 за скоєння ним адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.172 -6 КУпАП, суд враховує характер та суспільну небезпечність вчиненого адміністративного правопорушення, ступінь вини та відношення до скоєного, особу правопорушника: вік, соціальне положення та рівень правосвідомості, майновий стан, відсутність відомостей про попередні притягнення до адміністративної відповідальності, відсутність пом`якшуючих та обтяжуючих відповідальність обставин, і приходить до переконання про доцільність призначення адміністративного стягнення в межах мінімальної межі санкції статті, відповідно до ст.24 КУпАП, у виді штрафу.

Виходячи з системного тлумачення законодавства та судової практики, вбачається, що щире каяття означає визнання особою своєї вини, надання правдивих показань, негативна оцінка вчиненого правопорушення, демонстрація готовності понесення заслуженого покарання. Натомість, в даному випадку позиція ОСОБА_1 не свідчить про його щире каяття, а відповідно вказана обставина і не враховується судом при призначенні покарання.

Суд звертає увагу на те, що незалежно від виду суб`єкту та його службової діяльності, рангу та інших характеристик його обов`язком є діяти лише в рамках закону. Більше того, будь-яка особа, обираючись з власної ініціативи на посаду депутата, повинна усвідомлювати застосування відносно неї превентивних антикорупційних механізмів щодо системи об`єктивного фінансового контролю за їх майновим станом.

Слід також зазначити, що саме поведінка депутатів, які представлять інтереси населення відповідного регіону, і має бути взірцем дотримання законодавства в сфері запобігання пов`язаними з корупцією правопорушеннями іншими суб`єктами декларування.

Обставини, які б позбавляли можливості суд застосувати до ОСОБА_1 адміністративного стягнення у виді штрафу не встановлено і на розгляд суду не надано. Такі обставини як відсутність попередніх притягнень до адміністративної відповідальності та самостійне подання декларації, хоча із пропуском строку більше аніж на один місяць, враховані судом при накладенні стягнення в порядку ст.33 КУпАП.

В даному випадку, суд також вважає, що в даному випадку саме такий вид стягнення як штраф, буде достатньою мірою відповідальності для виховання особи, що вчинила дане адміністративне правопорушення, в дусі додержання законів України, поваги до правил співжиття, а також в повній мірі забезпечить запобігання вчинення нових правопорушень як самим правопорушником, так і іншими особами, та повністю відповідатиме меті його застосування.

Відповідно до ст.40-1 КУпАП підлягає стягненню з правопорушника на користь держави судовий збір.

Керуючись ст.ст.40-1, ч. 1 ст. 172-6, 284, 288, 289, 294 КУпАП, Законом України "Про судовий збір", суддя, -

п о с т а н о в и в :

ОСОБА_1 визнати винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.172-6 КУпАП та застосувати до нього адміністративне стягнення у виді штрафу в розмірі 50 (п`ятдесяти) неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить суму 850 (вісімсот п`ятдесят) гривень 00 копійок.

Стягнути з ОСОБА_1 на користь держави судовий збір в розмірі 454 (чотириста п`ятдесят чотири) гривні.

Постанова може бути оскаржена до Рівненського апеляційного суду протягом десяти днів з дня її винесення через Корецький районний суд Рівненської області.

Суддя: Є.В. Кулик

Повний текст постанови виготовлений та підписаний 25 березня 2021 року.