Справа № 364/1169/20
Провадження № 3/364/4/21
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

31.03.2021 р. суддя Володарського районного суду Київської області Макаренко Л. А., розглянувши адміністративний матеріал, що надійшов 07.12.2020 р. від Державного підприємства «Білоцерківське лісове господарство» з протоколом про адміністративне правопорушення від 02.12.2020 р. серії ААБ 000351 № 20 щодо притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 ,

за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого частиною другою статті 85 Кодексу України про адміністративні правопорушення (далі КУпАП),

ВСТАНОВИВ:

Згідно з відомостями зазначеного протоколу про адміністративне правопорушення ОСОБА_1 29.10.2019 р. о 22 год. 45 хв. проводив незаконне полювання рушницею спільно з ОСОБА_2 та ОСОБА_3 ; у мисливських угіддях Товариства з обмеженою відповідальністю «Гран Мисливство» на полі Матвіївської сільської ради було незаконно добуто трьох оленів європейських, завдано матеріальної шкоди 180 000 грн. (для обчислення розміру відшкодування збитків завданих унаслідок порушення законодавства у галузі мисливського господарства та полювання); наведені факти встановлені в матеріалах кримінального провадження; тим самим порушивши вимоги, як зазначено в протоколі, статті 23 Закону України «Про тваринний світ», статті 20 Закону України «Про мисливське господарство та полювання» та вчинивши адміністративне правопорушення, передбачене частиною другою статті 85 КУпАП.

Судове засідання, призначене на 21.12.2020 р., надалі відкладалося та оголошувалися перерви до 11.01.2021 р., 26.01.2021 р., 10.02.2021 р., 22.02.2021 р., 03.03.2021 р., 15.03.2021 р., 31.03.2021 р. за клопотанням прокурора, захисника, у зв`язку з викликом свідків; 15.03.2021 р. справа знята з розгляду на підставі наказу в.о.голови суду від 12.03.2021 р. № 4-АС через встановлення карантинних обмежень у зв`язку з виявленням у суді підтвердженого випадку захворювання на COVID-19.

У судових засіданнях прокурором підтримувалося обвинувачення ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого частиною другою статті 85 КУпАП, з посиланням на долучені до згаданого протоколу матеріали кримінального провадження, внесеного 30.10.2019 р. до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000182, заявлено клопотання про виклик і допиту свідків, протоколи допиту яких у межах названого кримінального провадження додані до протоколу про адміністративне правопорушення, а також з огляду на заперечення і позиції захисника Бачінського А.В., висловлені у судових засіданнях та викладені у письмових клопотаннях про закриття справи, долучено через канцелярію суду 30.03.2021 р. до матеріалів справи висновок експертизи (доданий до згаданого протоколу не в повному обсязі без сторінок з викладом дослідження), виписку з наказу та копію наказу щодо ОСОБА_4 (особи, якої складено протокол про адміністративне правопорушення) та копію посадової інструкції останнього. У судове засідання 31.03.2021 р. прокурор не з`явився, клопотань про відкладення судового засідання не подавав.

Стосовно участі в справі прокурора Володарського відділу Білоцерківської місцевої (на тепер окружної) прокуратури Київської області Місюри Я.І. суд з огляду на заперечення захисника Бачінського А.В. зазначає, що за загальноприйнятою практикою Володарського районного суду Київської області (що підтверджується, зокрема, змістом постанов суду в Єдиному державному реєстрі судових рішень та матеріалами судових справ) прокурор залучається до справ про адміністративні правопорушення з огляду на рішення Європейського суду з прав людини від 20.09.2016 р. у справі «Карелін проти Росії» щодо визнання порушення статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод в частині неупередженості суду через відсутність сторони звинувачення у справі про адміністративне правопорушення (шляхом повідомлення про дату, час і місце розгляду справи).

Також судами вищих інстанцій неодноразово зверталася увага на те, що протокол про адміністративне правопорушення є не тільки джерелом доказів, але й актом обвинувачення особи у вчиненні конкретного адміністративного правопорушення, тому як і у кримінальному провадженні суд у справах про адміністративні правопорушення повинен бути неупередженим і безстороннім, а відтак не вправі самостійно змінювати на шкоду особі формулювання правопорушення, викладене у фабулі протоколу, самостійно відшукувати докази винуватості особи у вчиненні правопорушення, а судовий розгляд повинен провадитися виключно в межах обставин інкримінованого особі адміністративного правопорушення, що зазначені у протоколі про адміністративне правопорушення. Недотримання таких засад означатиме неминуче перебирання судом на себе функції обвинувача, позбавляючись статусу незалежного органу правосуддя, що в свою чергу є порушенням статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (рішення Європейського суду з прав людини від 09.06.2011 р. у справі «Лучанінова проти України», заява № 16347/02, від 30.05.2013 р. у справі «Малофєєва проти Росії», заява №36673/04, від 20.09.2016 р. у справі «Карелін проти Росії», заява № 926/08, стаття 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини», постанови Київського апеляційного суду від 23.09.2019 р. у справі № 753/9705/19, від 24.12.2019 р. у справі № 761/26744/19, від 25.02.2020 р. у справі № 355/1435/19 та інші, які є остаточними в подібній категорії справ).

Крім того, судом береться до уваги, що ця справа про адміністративне правопорушення розглядається судом за згаданим вище протоколом про адміністративне правопорушення, в якому вказано на те, що наведені в протоколі факти встановлені в матеріалах кримінального провадження, що додані до протоколу.

Відповідно до частини першої статті 250 КУпАП прокурор при провадженні в справах про адміністративне правопорушення має право, зокрема: порушувати провадження в справі про адміністративне правопорушення; знайомитися з матеріалами справи; перевіряти законність дій органів (посадових осіб) при провадженні в справі; брати участь у розгляді справи; заявляти клопотання; давати висновки з питань, що виникають під час розгляду справи; перевіряти правильність застосування відповідними органами (посадовими особами) заходів впливу за адміністративні правопорушення; вносити подання, оскаржувати постанову і рішення по скарзі в справі про адміністративне правопорушення, а також вчиняти інші передбачені законом дії.

Отже, на переконання суду, участь прокурора з підтримання обвинувачення, зокрема, у цій справі про адміністративне правопорушення не суперечить загальним конституційним засадам судочинства, визначеним у статті 129 Конституції України, забезпечує змагальність сторін, свободу в наданні ними суду своїх доказів і в доведенні перед судом їх переконливості.

ОСОБА_1 у судові засідання не з`являвся. Його захисник адвокат Святина І.А. (відповідні копії ордера адвоката серії КС № 600724 від 25.11.2020 р. та витягу з договору про надання правової допомоги від 18.11.2020 р. долучені до матеріалів справи) у судових засіданнях просив закрити провадження в справі на підставі пункту 1 частини першої статті 247 КУпАП у зв`язку з відсутністю події та складу адміністративного правопорушення в діях ОСОБА_1 з підстав, викладених у клопотанні про закриття адміністративної справи від 26.01.2021 р., доповненнях до цього клопотання від 22.02.2021 р. і від 31.03.2021 р.

У зазначених клопотанні та доповненнях до клопотання захисником, окрім іншого, зауважено на неповноту поданих доказів, зокрема, копії висновку експерта від 21.12.2019 р. № 8-2/1025 за наслідками проведення судово-балістичної експертизи, оскільки до протоколу про адміністративне правопорушення долучено лише сторінки 1, 25 і 26, невідповідність поданого до суду протоколу вимогам Інструкції з оформлення органами Державного комітету лісового господарства України матеріалів про адміністративні правопорушення (затверджена наказом Державного комітету лісового господарства України від 31.08.2010 р. № 262, зареєстрована в Міністерстві юстиції України 29.09.2010 р. за № 863/18158, з подальшими змінами, останні внесенні наказом від 21.10.2015 р. № 402, далі Інструкція), а також складення протоколу неуповноваженою на те посадовою особою.

Наведені зауваження захисника знайшли своє підтвердження у ході розгляду справи та не були усунуті прокурором, яким підтримувалося обвинувачення. Так, долучена прокурором 30.03.2021 р. копія згаданого вище висновку судово-балістичної експертизи від 21.12.2019 р. також містить не всі сторінки (відсутня сторінка 24), на що захисником було звернуто увагу у судовому засіданні 31.03.2021 р.

Стосовно зауважень захисника відносно відсутності у мисливствознавця (державного міжрайонного) Штика А.К., яким складено протокол про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 , таких повноважень суд виходить з такого.

Відповідно до пункту 6 частини першої, частини другої статті 39 Закону України «Про мисливське господарство та полювання» посадові особи центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері лісового та мисливського господарства, відповідно до законодавства мають право, зокрема, складати протоколи про порушення правил полювання, інших встановлених цим Законом вимог; таке право поширюються також на державних районних мисливствознавців, головних лісничих, лісничих, головних мисливствознавців та мисливствознавців держлісгоспів, інших державних лісогосподарських підприємств, а також державних лісомисливських та державних мисливських господарств.

Центральним органом виконавчої влади, який реалізує державну політику у сфері лісового та мисливського господарства є Державне агентство лісових ресурсів України (пункт 1 Положення про Державне агентство лісових ресурсів України, затверджене постановою Кабінету Міністрів України від 08.10.2014 р. № 521).

Згідно з пунктами 1.2, 2.2 згаданої вище Інструкції з оформлення органами Державного комітету лісового господарства України матеріалів про адміністративні правопорушення, якою визначено порядок оформлення та обліку матеріалів про адміністративні правопорушення посадовими особами органів лісового господарства, передбачено, що перелік посадових осіб органів лісового господарства, які мають право розглядати справи про адміністративні правопорушення і накладати адміністративні стягнення, визначено статтею 241 КУпАП; складати протокол про адміністративні правопорушення, передбачені статтями 49, 63-70, 73, 75, 77, 188-5 КУпАП, мають право посадові особи органів лісового господарства, яким відповідно до статті 241 КУпАП надано право розглядати справи про адміністративні правопорушення та накладати адміністративні стягнення.

Частиною другою згаданої статті 241 КУпАП передбачено право розглядати справи про адміністративні правопорушення та накладати адміністративні стягнення для таких посадових осіб: керівник центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері лісового господарства, його заступники, головні лісничі, старші інженери та інженери, командири авіаланок, старші льотчики-спостерігачі та льотчики-спостерігачі баз авіаційної охорони лісів, лісничі, помічники лісничих, майстри лісу.

Отже, в наведеному у статті 241 КУпАП переліку посада мисливствознавців як таких, що наділені повноваженнями складати протоколи про адміністративні правопорушення, відсутня.

Посилання на повноваження мисливствознавців міститься у статті 242 КУпАП, що визначає повноваження центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері мисливського господарства, розгляд справ про адміністративні правопорушення, пов`язаних з порушенням правил ведення мисливського господарства і полювання, але лише в тих, що передбачені частиною першою (а не другою) статті 85 КУпАП.

За приписами статті 255 КУпАП у справах про адміністративні правопорушення, що розглядаються органами, зазначеними в статтях 218 221 КУпАП, протоколи про правопорушення мають право складати уповноважені на те посадові особи, зокрема, центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері лісового господарства (зокрема, за частиною другою статті 85 КУпАП).

Проте, як наводилося вище, центральний орган виконавчої влади, який реалізує державну політику у сфері лісового та мисливського господарства (Державне агентство лісових ресурсів України), затверджуючи згадану Інструкцію з оформлення органами Державного комітету лісового господарства України матеріалів про адміністративні правопорушення, уповноважив на складення протоколів про адміністративні правопорушення посадових осіб органів лісового господарства, яким відповідно до статті 241 КУпАП надано право розглядати справи про адміністративні правопорушення та накладати адміністративні стягнення, яка в свою чергу не передбачає таких повноважень для мисливствознавців.

Доказів на підтвердження повноважень мисливствознавця (державного міжрайонного) Штика А.К. щодо складення протоколу про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 до протоколу додано не було (долучено лише копію наказу про призначення директора Державного підприємства «Білоцерківське лісове господарство», яким підписано супровідний лист).

Як зазначалося вище, прокурором 30.03.2021 р. було долучено до матеріалів справи виписку з наказу від 01.09.2011 р. № 153-К про прийняття ОСОБА_4 на роботу на посаду мисливствознавця, копію наказу від 01.02.2016 р. № 22-К про його переведення на посаду мисливствознавця (державного міжрайонного), а також копію посадової інструкції ОСОБА_4 , яка передбачає його право «за результатами перевірок і рейдів у встановленому законом порядку складати акти (протоколи) з констатацією фактів порушення, обсягу нанесених збитків і подавати їх для розгляду у відповідні органи»; повноважень на складення протоколів про адміністративні правопорушення ця посадова інструкція не містить.

Таким чином, у ході судового розгляду справи про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 за ознаками адміністративного правопорушення, передбаченого частиною другою статті 85 КУпАП, повноваження мисливствознавця ОСОБА_4 на складення протоколів про адміністративні правопорушення не підтверджено.

Крім того, форма протоколу про адміністративне правопорушення встановлена у додатку 1 до згаданої вище Інструкції з оформлення органами Державного комітету лісового господарства України матеріалів про адміністративні правопорушення.

Натомість протокол про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 складено за формою додатку 1 «Інструкції про порядок притягнення до адміністративної відповідальності порушників природоохоронного законодавства» (без означення нормативно-правового акта щодо затвердження цієї Інструкції).

У роз`ясненнях вищих судів неодноразово зверталася увага судів на те, що у випадках складення протоколу неуповноваженою на те посадовою особою або без додержання вимог статті 256 КпАП, неприєднання до нього документів, що підтверджують надання особі, яка притягається до відповідальності, повноважень на виконання функцій держави, суддя зобов`язаний своєю постановою повернути протокол відповідному правоохоронному органу для належного оформлення (пункт 2 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 25.05.1998 р. № 13).

У пункті 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 23.12.2005 р. № 14 (зі змінами та доповненнями) також звернуто увагу судів на неприпустимість спрощеного підходу до судового розгляду справ про адміністративні правопорушення та ігнорування прав осіб, яких притягають до відповідальності, та визнано правильною практику тих суддів, які вмотивованими постановами повертають протоколи про адміністративні правопорушення, складені без додержання вимог КУпАП, відповідному органу для належного оформлення.

У пункті 12 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 17.10.2014 р. № 11 також зазначено, що норми КУпАП не забороняють повернення протоколу про адміністративне правопорушення, складеного не уповноваженою на те посадовою особою або без додержання вимог статті 256 цього Кодексу вмотивованою постановою суду для належного оформлення.

На аналогічні позиції неодноразово посилався суд апеляційної інстанції, рішення якого в подібній категорії справ є остаточними, зокрема зазначаючи, що складання протоколу про адміністративне правопорушення неуповноваженою на те особою само по собі, за відсутності інших обставин, не може бути підставою для закриття провадження у справі у зв`язку з відсутністю в діях особи складу адміністративного правопорушення (постанова Апеляційного суду Київської області від 25.05.2018 р. у справі № 757/65382/17-п). Невідповідність протоколу про адміністративне правопорушення вимогам закону унеможливлює прийняття у справі законного й обґрунтованого судового рішення. Тому без усунення зазначених вище недоліків протоколу про адміністративне правопорушення розгляд справи є неможливим (зокрема, постанови Київського апеляційного суду від 25.02.2021 р. у справа № 759/20569/20, від 05.06.2020 р. у справа № 357/10091/19 тощо).

Зважаючи на усе наведене та враховуючи невідповідність поданого до суду протоколу про адміністративне правопорушення, складеного відносно ОСОБА_1 вимогам статті 256 КУпАП через непідтвердження наявності в особи, якою складено цей протокол, відповідних повноважень, невідповідність поданого до суду протоколу формі, встановленій Інструкцією з оформлення органами Державного комітету лісового господарства України матеріалів про адміністративні правопорушення, та через ненадання суду долучених до протоколу документів у повному обсязі (з пропуском сторінок), що унеможливлює прийняття у справі законного й обґрунтованого судового рішення без усунення зазначених недоліків, що не були встановлені та не були усунуті під час розгляду справи, тому суд вважає, що цей протокол слід повернути до Державного підприємства «Білоцерківське лісове господарство», працівником якого складено цей протокол, для належного оформлення.

Керуючись статтями 241, 245, 251, 252, 255, 256, 283, 285 КУпАП, суд

ПОСТАНОВИВ:

Матеріали справи за протоколом про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , повернути до Державного підприємства «Білоцерківське лісове господарство» для доопрацювання і належного оформлення.

Постанова оскарженню не підлягає.

Суддя Л. А. Макаренко

Постанова набрала законної сили з "_____" __________20__ року.