Справа №461/483/21
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

02 квітня 2021 року суддя Галицького районного суду м.Львова Фролова Л. Д., розглянувши матеріали про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , зареєстрованого та проживаючого за адресою АДРЕСА_1 , студента ЛНУ ім Гжицького, паспорт України НОМЕР_1 ,-

за ч.2 ст.178 Кодексу України про Адміністративні Правопорушення,

в с т а н о в и в :

09 січня 2021 року, близько 01 год. 00 хв., в м. Львові, по вул. Городоцька, 5, ОСОБА_1 , перебував в громадському місці, а саме - під`їзді багатоквартирного будинку з ознаками алкогольного сп`яніння - запахом алкоголю з порожнини роту, чим ображав людську гідність та громадську мораль, внаслідок чого вчинив адміністративне правопорушення, передбачене ч.2 ст.178 КУпАП.

ОСОБА_1 , в судове засідання не з`явився, хоча був належним чином повідомленим про дату, час та місце розгляду справи. Європейський суд з прав людини у рішенні Пономарьов проти України» зазначив, що сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.

Враховуючи принцип судочинства, яким визнано пріоритет публічного інтересу над приватним, суд вважає за можливе провести розгляд справи за відсутності особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, оскільки безпідставне умисне затягування справи нівелює завдання КУпАП, яким є охорона конституційного ладу України, встановленого правопорядку, зміцнення законності, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі точного і неухильного додержання Конституції, законів України, поваги до прав, честі і гідності інших громадян, до правил співжиття, сумлінного виконання своїх обов`язків, відповідальності перед суспільством (стаття 1 КУпАП).

Суд зауважує, що Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях зазначає, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватись належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки. Зважаючи на обов`язок суду щодо розгляду справи в розумні строки, приходжу до переконання про можливість розгляду справи за відсутності особи щодо якої складено протокол.

Статтею 6 Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини гарантовано кожній фізичній особі право на розгляд судом протягом розумного строку справи, у якій вона є стороною. Розумним, зокрема, вважається строк, що є об`єктивно необхідним для виконання процесуальних дій, прийняття процесуальних рішень та розгляду і вирішення справи з метою забезпечення своєчасного (без невиправних зволікань) судового захисту. В поняття «розумний строк» розгляду справи Європейський суд з прав людини включає: складність справи, поведінку заявника, поведінку органів державної влади, важливість справи для заявника. В силу вимог ч. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи, є порушенням ч. 1 ст. 6 даної Конвенції. Крім того, сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.

За наведених обставин, з метою дотримання розумних строків розгляду справи та враховуючи, що особа, яка притягається до відповідальності неодноразово не з`явилася в судове засідання, обізнана про наявність даного адміністративного провадження та скерування справи на розгляд до суду, приймаючи до уваги вжиття судом вичерпних заходів для повідомлення особи про дату, час та місце розгляду справи і забезпечення її участі у розгляді справи, визнано можливим розгляд справи у його відсутності.

Суд, вивчивши матеріали справи, приходить до висновку про те, що в діях ОСОБА_1 , міститься склад адміністративного правопорушення, відповідальність за яке передбачена ч. 2 ст. 178 КУпАП, а його вина підтверджується зібраними у справі даними, що містяться в протоколі про адміністративне правопорушення, серії АА №198205.

Приймаючи до уваги характер вчиненого правопорушення, особу, що притягується до адміністративної відповідальності, який є неповнолітнім, ступінь його вини та майновий стан, суд дійшов висновку, що до ОСОБА_1 , відповідно до ст.24-1 КУпАП, необхідно застосувати попередження.

Відповідно до ст.40-1 КУпАП судовий збір у провадженні по справі про адміністративне правопорушення у разі винесення судом постанови про накладення адміністративного стягнення сплачується особою, на яку накладено таке стягнення.

Згідно ч.2 ст.4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір стягується у разі ухвалення судом постанови про накладення адміністративного стягнення.

Суд вважає за необхідне не стягувати з ОСОБА_1 , судовий збір, оскільки попередження є заходом впливу на неповнолітнього, а не адміністративним стягненням, як це зазначено у ст.40-1 КУпАП та ч.2 ст.4 Закону України «Про судовий збір».

На підставі вищевикладеного, керуючись ст.ст. 24-1, 178 Кодексу України про адміністративні правопорушення суд , -

ПОСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 визнати винуватим у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.2 ст.178 КУпАП.

На підставі ст.ст.13, 24-1 КУпАП застосувати відносно ОСОБА_1 захід впливу у виді попередження.

Постанова може бути оскаржена до Львівського апеляційного суду через Галицький районний суд м.Львова протягом десяти днів з дня її винесення і набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги.

Суддя Л.Д. Фролова