ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа № 621/752/21

Провадження 3/621/104/21

07 квітня 2021 року м. Зміїв

Суддя Зміївського районного суду Харківської області Філіп`єва В.В.,

за участю особи, що притягається до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , прокурора І.Юр`єва, розглянувши матеріали, що надійшли з Управління стратегічних розслідувань в Харківській області ДСР Національної поліції України про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, РНОКПП НОМЕР_1 , паспорт НОМЕР_2 , виданий Зміївським РВ ГУМВСУ в Харківській області 11.03.1999 року, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , працюючого на посаді Слобожанського селищного голови, до адміністративної відповідальності не притягався,

за частинами 1, 2 статті 172-7 Кодексу України про адміністративні правопорушення,

ВСТАНОВИВ:

18 березня 2021 року до Зміївського районного суду Харківської області надійшли матеріали про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за вчинення адміністративних правопорушень, передбачених ч.1 та ч.2 статті 172-7 КУпАП.

Згідно протоколу про адміністративне правопорушення № 118 від 09 березня 2021 року, (провадження 3/621/104/21), ОСОБА_2 , будучи Слобожанським селищним головою Зміївського району Харківської області, а отже згідно п. «б» ч.1 статті 3 Закону України «Про запобігання корупції», суб`єктом відповідальності за правопорушення, пов`язане з корупцією, в порушення вимог пункту 3 ч.1 статті 28 вказаного Закону, вчинив дії щодо розгляду листа управління стратегічних розслідувань в Харківській області Департаменту стратегічних розслідувань Національної поліції України від 03.09.2020 року та прийняв рішення в умовах реального конфлікту інтересів, що знайшло своє відображення в листі Слобожанської селищної ради від 23.09.2020 року та відмовив у наданні інформації стосовно себе, створивши суперечність між приватним інтересом особи та службовими повноваженнями, чим вчинив адміністративне правопорушення, передбачене ч.2 ст.172-7 КУпАП. (а.с.1-7)

Крім того, згідно протоколу про адміністративне правопорушення № 119 від 09 березня 2021 року, (провадження 3/621/105/21), ОСОБА_2 , будучи Слобожанським селищним головою Зміївського району Харківської області, а отже згідно п. «б» ч.1 статті 3 Закону України «Про запобігання корупції», суб`єктом відповідальності за правопорушення, пов`язане з корупцією, в порушення вимог пункту 2 ч.1 статті 28 вказаного Закону, не повідомив у встановленому законом випадку та порядку про наявність у нього реального конфлікту інтересів під час отримання листа управління стратегічних розслідувань в Харківській області Департаменту стратегічних розслідувань Національної поліції України від 03.09.2020 року, (спеціально уповноваженого суб`єкта у сфері протидії корупції) а саме про ненадання інформації, зокрема відносно себе, його розгляду та надання відповіді, створивши суперечність між приватним інтересом особи та службовими повноваженнями, чим вчинив адміністративне правопорушення, передбачене ч.1 ст.172-7 КУпАП. (а.с.56-64)

З метою повного й всебічного з`ясування обставин справи, вище вказані протоколи з доданими до них матеріалами постановою Зміївського районного суду Харківської області від 07.04.2021 року об`єднані в одне провадження за номером 621/752/21(провадження 3/621/104/21).

В судовому засіданні прокурор І.Юр`єв просив притягнути ОСОБА_2 до адміністративної відповідальності за ч.1, ч.2 статті 172-7 КУпАП з підстав, викладених в протоколах. Зазначив, що у ОСОБА_2 , який є суб`єктом відповідальності за корупційні правопорушення, був наявний приватний інтерес під час підпису відмови у наданні документів, про які надійшов запит з Управління стратегічних розслідувань, про який він також не повідомив до НАЗК, а отже є винним у вчиненні зазначених адміністративних правопорушень.

Особа, яка притягається до адміністративної відповідальності ОСОБА_3 - в судовому засіданні заперечував свою провину у вчиненні адміністративних правопорушень, передбачених ч.1, ч.2 ст.172-7 КУпАП, та просив закрити провадження в адміністративній справі.

В письмових поясненнях, долучених до матеріалів справи, ОСОБА_3 зазначив, що не вчиняв жодного адміністративного правопорушення, під час виконання своїх повноважень діяв виключно в межах, встановлених чинним законодавством, зокрема виконуючи обов`язки, покладені на нього як на селищного голову Законом України «Про місцеве самоврядування в Україні». Вказав на відсутність реального конфлікту інтересів та недоведеності мети вчинення корупційного правопорушення, а в протоколах не визначено, в чому полягає реальний вплив на об`єктивність і його неупередженість при наданні відповіді на запит. Крім того, вказав на порушення строків складення протоколів про адміністративні правопорушення № 118 та 119 від 09 березня 2021 року, в зв`язку з чим вони є недопустимими доказами по справі.

Заслухавши пояснення учасників судового засідання, дослідивши матеріали справи та надані сторонами докази, суд встановив наступні обставини:

Відповідно до Положення про Управління стратегічних розслідувань в Харківській області Департаменту стратегічних розслідувань Національної поліції України, затвердженого наказом Департаменту стратегічних розслідувань Національної поліції України № 17 від 06.11.2019 року, Управління є структурним підрозділом Департаменту стратегічних розслідувань Національної поліції України та згідно із законодавством України здійснює оперативно-розшукову діяльність.

Відповідно до п. 22-24 вказаного Положення, Управління на території обслуговування відповідно до покладених на нього завдань, серед іншого, здійснює моніторинг та аналіз стану дотримання антикорупційного законодавства особами, на яких поширюється дія статті 3 Закону України «Про запобігання корупції», збирання доказів про вчинення корупційних правопорушень та правопорушень, пов`язаних з корупцією; здійснює складання в межах компетенції протоколів про правопорушення, пов`язані з корупцією, та направлення їх до суду в установленому законодавством порядку. (а.с.9, 65)

Отже, протоколи про адміністративне правопорушення № 118 та № 119 від 09 березня 2021 року складені уповноваженою на те посадовою особою, визначеною статтею 255 КУпАП.

Відповідно до Постанови Комсомольської селищної виборчої комісії Зміївського району Харківської області № 11 від 05.11.2015 року, ОСОБА_2 обраний на місцевих виборах 25.10.2015 року Комсомольським селищним головою Зміївського району Харківської області (а.с.16, 72)

Рішенням Слобожанської селищної ради Зміївського району Харківської області № 47- VIII від 22.12.2020 року в зв`язку зі змінами у адміністративно-територіальному устрої України, Слобожанську селищну раду Зміївського району Харківської області перейменовано в Слобожанську селищну раду Чугуївського району Харківської області (а.с.114)

03 вересня 2020 року за підписом начальника Управління стратегічних розслідувань в Харківській області О.Полянського голові Комсомольської селищної ради Харківської області ОСОБА_4 надіслано лист, в якому, зокрема зазначено, що Управління «проводить перевірку щодо можливого порушення вимог та обмежень Закону України «Про запобігання корупції», а тому, посилаючись на норми пункту 6 «Положення про Національну поліцію України», затвердженого постановою КМУ № 877 від 28.10.2015 року просили надати завірені належним чином Положення (статут) Комсомольської селищної ради; Положення про преміювання Комсомольської селищної ради; накази (розпорядження) на преміювання (голови) в період з 01.09.2018 року по теперішній час; рішення сесії про обрання голови Комсомольської селищної ради; ознайомлення голови з антикорупційним законодавством; чи повідомлялось працівником чи головою про наявність реального конфлікту інтересів (а.с.10-12, 66-68)

У відповіді від 23.09.2020 року, отриману Управлінням стратегічних розслідувань в Харківській області 02.10.2020 року, Слобожанський селищний голова ОСОБА_3 повідомив про неможливість надання запитуваних документів в зв`язку з порушенням порядку витребування документів, передбаченого статтею 265 КУпАП (а.с.13, 69)

09.10.2020 року Управлінням стратегічних розслідувань в Харківській області направлено запит до Національного агентства з питань запобігання корупції про наявність повідомлення ОСОБА_1 про існування реального чи потенційного конфлікту інтересів в період з 01.07.2018 року по теперішній час (а.с.14, 70)

Згідно відповіді НАЗК, отриманої Управлінням стратегічних розслідувань 04.11.2020 року, повідомлення ОСОБА_1 про існування реального чи потенційного конфлікту інтересів в період з 01.07.2018 року по теперішній час до НАЗК не надходили (а.с.15, 71)

Крім того, до адміністративних матеріалів додані також рішення LXXVIII сесії Слобожанської селищної ради VII скликання від 17.09.2020 року № 1376, від 01.10.2020 року № 1404, підписані Слобожанським селищним головою ОСОБА_3 , Регламент Комсомольської селищної ради, затверджений 17.11.2015 року, (а.с.18-46, 73-103)

Відповідно до підпункту «б» пункту 1 ч.1 статті 3 Закону України «Про запобігання корупції», сільські, селищні, міські голови є особами, уповноваженими на виконання функцій держави і місцевого самоврядування, а отже ОСОБА_2 є суб`єктом, на якого поширюється дія цього Закону, і який також, згідно примітки до статті 172-7 КУпАП, є суб`єктом адміністративного правопорушення вказаної статті.

Згідно ч.1 статті 172-7 КУпАП, неповідомлення особою у встановлених законом випадках та порядку про наявність у неї реального конфлікту інтересів, є підставою для притягнення суб`єкта правопорушення до адміністративної відповідальності.

Частиною другою статті 172-7 КупАП встановлено адміністративну відповідальність за вчинення дій чи прийняття рішень в умовах реального конфлікту інтересів.

В примітці до вказаної статті та п.11 статті 1 Закону України «Про запобігання корупції» зазначено, що під реальним конфліктом інтересів слід розуміти суперечність між приватним інтересом особи та її службовими чи представницькими повноваженнями, що впливає на об`єктивність або неупередженість прийняття рішень, або вчинення чи не вчинення дій під час виконання повноважень.

Відповідно до статті 1 Закону України «Про запобігання корупції», приватний інтерес це будь-який майновий чи немайновий інтерес особи, у тому числі зумовлений особистими, сімейними, дружніми чи іншими позаслужбовими стосунками з фізичними чи юридичними особами, у тому числі ті, що виникають у зв`язку з членством або діяльністю в громадських, політичних, релігійних чи інших організаціях.

Статтею 28 «Запобігання та врегулювання конфлікту інтересів» цього Закону передбачено, що особи, зазначені у пунктах 1, 2 частини першої статті 3 цього Закону, зобов`язані: 1) вживати заходів щодо недопущення виникнення реального, потенційного конфлікту інтересів; 2) повідомляти не пізніше наступного робочого дня з моменту, коли особа дізналася чи повинна була дізнатися про наявність у неї реального чи потенційного конфлікту інтересів безпосереднього керівника, а у випадку перебування особи на посаді, яка не передбачає наявності у неї безпосереднього керівника, або в колегіальному органі - Національне агентство чи інший визначений законом орган або колегіальний орган, під час виконання повноважень у якому виник конфлікт інтересів, відповідно; 3) не вчиняти дій та не приймати рішень в умовах реального конфлікту інтересів; 4) вжити заходів щодо врегулювання реального чи потенційного конфлікту інтересів.

Обов`язковою умовою складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 та ч.2 статті 172-7 КУпАП, є наявність реального конфлікту інтересів як суперечності між приватним інтересом особи та його службовими чи представницькими повноваженнями, що впливає на об`єктивність прийняття цією особою рішень, вчинення чи не вчинення дій на відповідній посаді.

Пунктом 3 роз`яснень Вищого Спеціалізованого Суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Щодо притягнення до адміністративної відповідальності за окремі правопорушення, пов`язані з корупцією» №223-943/0/4-17 від 22.05.2017р., зазначено, що для встановлення реального конфлікту інтересів недостатньо констатувати існування приватного інтересу, який потенційно може вплинути на об`єктивність або неупередженість прийняття рішення, а слід безпосередньо встановити, що по-перше, приватний інтерес наявний, по-друге, він суперечить службовим чи представницьким повноваженням, по-третє, така суперечність не може впливати, а реально впливає на обєктивність чи неупередженість прийняття рішення чи вчинення дій. Отже, конфлікт інтересів відповідно доЗакону України «Про запобігання корупції»має місце у випадках, коли приватний інтерес особи впливає або суперечить об`єктивності чи неупередженості при прийнятті нею рішень.

В обґрунтування вини ОСОБА_1 у вчиненні адміністративних правопорушень, передбачених ч.1 та ч.2 ст.172-7 КУпАП, в протоколах № 118 та № 119 від 09.03.2021 року зазначено, що останній вчинив дії щодо розгляду листа управління стратегічних розслідувань в Харківській області Департаменту стратегічних розслідувань Національної поліції України від 03.09.2020 року та прийняв рішення в умовах реального конфлікту інтересів, що знайшло своє відображення в листі Слобожанської селищної ради від 23.09.2020 року, яким він відмовив у наданні інформації стосовно себе, створивши суперечність між приватним інтересом особи та службовими повноваженнями, та не повідомив у встановленому законом випадку та порядку органи НАЗК про наявність у нього реального конфлікту інтересів під час розгляду листа управління стратегічних розслідувань в Харківській області Департаменту стратегічних розслідувань Національної поліції України від 03.09.2020 року, створивши суперечність між приватним інтересом особи та службовими повноваженнями,

Однак зазначені в протоколах про адміністративні правопорушення обставини не підтверджується дослідженими в судовому засіданні доказами, оскільки листом від 03.09.2020 року Управління стратегічних розслідувань просило надати завірені належним чином:

- Положення (статут) Комсомольської селищної ради;

- Положення про преміювання Комсомольської селищної ради;

- накази (розпорядження) на преміювання (голови) в період з 01.09.2018 року по теперішній час;

- рішення сесії про обрання голови Комсомольської селищної ради;

- ознайомлення голови з антикорупційним законодавством;

- чи повідомлялось працівником чи головою про наявність реального конфлікту інтересів,

Тобто, зі змісту листа від 03.09.2020 року вбачається, що запитувана інформація стосувалася всіх працівників селищної ради, а не тільки особисто Голови селищної ради Д.Діхтяра.

При цьому, саме ОСОБА_3 як Голова селищної ради, уповноважений підписувати документи від імені ради і її виконавчих органів, та зобов`язаний був надати відповідь на запит у встановлені чинним законодавством строки, а Закон України «Про місцеве самоврядування» не містить положень про можливість передачі права підпису іншим посадовим особам під час виконання Головою своїх обов`язків.

Отже, дослідженими по справі доказами не підтверджено існування приватного інтересу в ОСОБА_1 під час підписання відмови у наданні інформації на запит працівників поліції, та відсутні докази впливу приватного інтересу на об`єктивність та неупередженість Голови Слобожанської селищної ради під час виконання ним службових обов`язків.

Таким чином, ОСОБА_3 не вчиняв дій та не приймав рішень в умовах реального конфлікту інтересів, а тому в його діях відсутній склад адміністративного правопорушення, передбаченого ч.2 статті 172-7 КУпАП, тобто вчинення дій чи прийняття рішень в умовах реального конфлікту інтересів.

Оскільки під час підписання відмови у наданні інформації на запит працівників поліції ОСОБА_3 не діяв в умовах реального конфлікту інтересів, він також не був зобов`язаний повідомляти у встановленому законом випадку та порядку органи НАЗК про наявність у нього такого конфлікту під час розгляду листа управління стратегічних розслідувань в Харківській області Департаменту стратегічних розслідувань Національної поліції України від 03.09.2020 року, а тому в його діях відсутній також склад адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 статті 172-7 КУпАП

Одночасно, суд також звертає увагу на те, що відповідно до ч.2 статті 254 КУпАП, протокол про адміністративне правопорушення, у разі його оформлення, складається не пізніше двадцяти чотирьох годин з моменту виявлення особи, яка вчинила правопорушення, у двох примірниках, один із яких під розписку вручається особі, яка притягається до адміністративної відповідальності.

Як вбачається з матеріалів справи, відповідь Голови Слобожанської селищної ради Зміївського району Харківської області Д.Діхтяра на запит від 03.09.2020 року, яка стала підставою для складання адміністративних протоколів, отримана Управлінням стратегічних розслідувань 02.10.2020 року. Відповідь НАЗК щодо надходження повідомлення селищного голови про наявність/відсутність в його діяльності конфлікту інтересів отримана Управлінням стратегічних розслідувань 04 листопада 2020 року, а отже протоколи за вчинення адміністративних правопорушень, передбачених ч.1, ч.2 статті 172-7 КУпАП мали бути складені не пізніше 05 листопада 2020 року, тоді як складені вони 09 березня 2021 року.

Тому, посадовим особами Управління стратегічних розслідувань порушено вимоги ч.2 статті 254 КУпАП щодо строку складення протоколу про адміністративне правопорушення не пізніше двадцяти чотирьох годин з моменту виявлення особи.

Відповідно до ч.2 статті 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Суд зауважує, що дотримання передбаченої законом процедури та порядку винесення рішення про притягення особи до адміністративної відповідальності має виключно важливу роль для встановлення об`єктивної істини органом, на який законом покладено повноваження, зокрема, щодо розгляду справ про адміністративне правопорушення. Порушення норм процесуального права суб`єктом владних повноважень при прийнятті та складанні постанови про притягнення до адміністративної відповідальності зводить нанівець саму суть та завдання, покладені в основу поняття адміністративної відповідальності, оскільки ускладнює, а подекуди й унеможливлює встановлення судом, що розглядає справу про адміністративне правопорушення, об`єктивної сторони вчинюваного порушення та вини особи в його вчиненні.

Статтею 245 КУпАП передбачено, що завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

Відповідно до вимог ст. 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган /посадова особа/ встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Статтею 252 КУпАП визначено, що орган /посадова особа/ оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Відповідно до ст. 280 КУпАП орган /посадова особа/ при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до вимог ст.10 КУпАП, адміністративне правопорушення визнається вчиненим умисно, коли особа, яка його вчинила, усвідомлювала протиправний характер своєї дії чи бездіяльності, передбачала її шкідливі наслідки і бажала їх або свідомо допускала настання цих наслідків.

Враховуючи викладене, оцінивши всі наявні в матеріалах справи докази, всебічно, повно і об`єктивно дослідивши всі обставини справи в їх сукупності, суд встановив відсутність в діях ОСОБА_5 складу адміністративних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 172-7 КУпАП та ч. 2 ст. 172-7 КУпАП, а саме щодо неповідомлення у встановлених законом випадках та порядку про наявність реального конфлікту інтересів при наданні відповіді на запит начальника Управління стратегічних розслідувань в Харківській області О.Полянського від 03.09.2021 року, а також вчинення дій та прийняття рішень в умовах реального конфлікту інтересів.

Згідно ч.1 ст.7 КУпАП, ніхто не може бути підданий заходу впливу у зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше, як на підставах і в порядку, встановлених законом

Відповідно до вимог ч.1 п.1 статті 247 КУпАП, провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за відсутності складу адміністративного правопорушення.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 245-247, 251-252, 268, 278-280, 284, 294 КУпАП, суддя

ПОСТАНОВИВ:

Закрити справу про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , в зв`язку з відсутністю в його діях складу адміністративних правопорушень, передбачених за ч 1 ст.172-7 КУпАП та ч.2 ст.172-7 КУпАП.

Постанова може бути оскаржена до Харківського апеляційного суду через Зміївський районний суд протягом десяти днів з дня її винесення.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги

Копія постанови протягом трьох днів вручається або висилається особі, щодо якої її винесено.

Текст постанови складено 07.04.2021

Суддя В.В. Філіп`єва