ЗОЛОТОНІСЬКИЙ МІСЬКРАЙОННИЙ СУД ЧЕРКАСЬКОЇ ОБЛАСТІ
18 березня 2021 рокуСправа №: 695/368/21
Номер провадження 3/695/570/21
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

18 березня 2021 рокум. Золотоноша

Суддя Золотоніського міськрайонного суду Черкаської області Степченко М.Ю., розглянувши матеріали справи, які надійшли з Золотоніського ВП ГУНП в Черкаській області, про притягнення до адміністративної відповідальності:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 ,

за ст.173 КУпАП, -

В С Т А Н О В И В :

У протоколі про адміністративне правопорушення серія ВАБ №269302 від 28.12.2020 р. зазначено, що ОСОБА_1 28.12.2020 близько 12-25 год. в м. Золотоноша по вул. Шевченка 24, біля «Еконії» вчинив дрібне хуліганство, що виражалось в образах нецензурною лайкою та бійкою.

У судовому засіданні ОСОБА_1 вину не визнав та пояснив, що обставини, викладені в протоколі, не відповідають дійсності. Він брав участь в пікетуванні біля ТОВ «Еконія». Це була мирна акція протесту. Окремі працівники ТОВ «Еконія» провокували бійку, але він участі в бійці не брав, громадський порядок не порушував, нецензурними словами не виражався. Матеріали справи не містять жодних належних доказів його вини. Він просив закрити провадження у даній справі в зв`язку з відсутністю в його діях події і складу інкримінованого адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП.

Захисник ОСОБА_1 адвокат Ламеко Л.І. просила закрити провадження в справі в зв`язку з відсутністю в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП. Матеріали справи не містять жодних доказів вчинення даного правопорушення ОСОБА_1 . Захисник просила допитати в якості свідків ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 .

Свідки ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 усудовому засіданні зазначили, що ОСОБА_1 бійки не вчиняв, він брав участь в мирній акції протесту. Особи з ТОВ «Еконія» провокували на конфлікти, бійки, але учасники акції не піддавалися на провокацію. Він намагався захищати свою матір ОСОБА_3 , яку штовхали особи з ТОВ «Еконія». Працівники поліції, забрали його в райвідділ з невідомих підстав. Протокол на ОСОБА_1 складався в райвідділі.

Вислухавши доводи особи, відносно якої складено протокол, його захисника, пояснення свідків, дослідивши матеріали справи, суддя встановив наступні обставини.

Рішенням Конституційного Суду України від 22 грудня 2010 року № 23 рп/2010 у справі за конституційним зверненням щодо офіційного тлумачення положень ч. 1ст. 14-1 КУпАП передбачено, що кожен, кого обвинувачено у вчиненні правопорушення, вважається невинуватим доти, доки його вину не буде доведено у законному порядку при додержанні, зокрема, процедури притягнення до адміністративної відповідальності, яка повинна ґрунтуватись на конституційних принципах та правових презумпціях, які зумовлені визнанням і дією принципу верховенства права в Україні.

Наведені правові позиції закріплюють, що особа не вважається винною, доки її провина не буде доведена у встановленому законом порядку. Тобто, особа не повинна доказувати свою невинуватість і її поведінка вважається правомірною, доки не буде доведено зворотне.

Відповідно до ч.1 ст.9 КУпАП, адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності. Застосування уповноваженими на те органами і посадовими особами заходів адміністративного впливу провадиться в межах їх компетенції, у точній відповідності з законом (ст.7 КУпАП).

За положенням ст.245 КУпАП завданнями провадження у зазначених справах є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом.

Суд, відповідно до ст.252 КУпАП, оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Згідно з положеннями ст. 62 Конституції України, усі сумніви щодо доведення вини особи тлумачаться на її користь.

Стаття 173 КУпАП передбачає відповідальність за дрібне хуліганство, тобто нецензурна лайка в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Об`єктом даного адміністративного правопорушення є суспільні відносини у сфері охорони громадського порядку.

Громадський порядок - це обумовлена потребами суспільства система врегульованих правовими нормами та іншими соціальними (моральними) нормами система відносин, що складаються в громадських місцях в процесі спілкування людей, і яка має на меті забезпечення спокійної обстановки суспільного життя, нормальних умов праці і відпочинку людей, для діяльності державних органів, а також підприємств, установ, організацій.

Громадське місце - частина (частини) будь-якої будівлі, споруди, яка доступна або відкрита для населення вільно, чи за запрошенням, або за плату, постійно, періодично або час від часу, в тому числі під`їзди, а також підземні переходи, стадіони.

Нецензурна лайка - це одна з грубих форм неповаги до громадської моральності, непристойні висловлювання, один із найогидніших різновидів словесної брутальності.

Чіпляння- це докучлива поведінка, пов`язана з діями щодо ображання, які зневажають честь і гідність людини та утискають чию-небудь волю, причому у грубій розв`язній манері. Це може бути: хапання за одяг, насильницьке утримання за руки, демонстративний зрив головного убору, навмисне загороджування виходу або проходу, вимога дати цигарку або пускання в обличчя диму від неї та інші подібні дії.

Способи вчинення хуліганських дій, що посягають на моральність різноманітні.

Обов`язковою ознакою об`єктивної сторони адміністративного правопорушення є місце його вчинення, а саме громадське місце. Без встановлення цієї ознаки відсутній склад даного правопорушення.

Так, з аналізу змісту ст.173 КУпАП слідує, що однією з обов`язкових ознак суб`єктивної сторони дрібного хуліганства є наявність в діянні правопорушника хуліганського мотиву - явної неповаги до суспільства. Тобто вчинені правопорушником дії можуть кваліфікуватись як хуліганство, лише якщо викликані прагненням правопорушника показати свою зневагу до існуючих правил і норм поведінки в суспільстві, самоствердитися за рахунок приниження інших осіб, протиставити себе іншим громадянам, суспільству, державі. Вказана неповага має бути явною як для самого хулігана, так і для очевидців його дій. При цьому, у випадку вчинення особою дій, які охоплюються об`єктивною стороною складу правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП, однак вчинення яких не зумовлено хуліганським мотивом, зокрема якщо такі дії викликані особистими неприязними стосунками з потерпілим, то такі дії порушника, в залежності від обставин, повинні бути кваліфіковані за суміжними складами правопорушень чи як злочин проти особи. Аналогічну думку висловив Пленум Верховного Суду України у своїй постанові «Про судову практику у справах про хуліганство»№10 від 22 грудня 2006 року.

На підтвердження вчинення правопорушення працівниками поліції до матеріалів справи додано заяву ТОВ «Еконія» про вчинення злочину від 28.12.2020 р., рапорт ДОП Золотоніського ВП ГУПН в Черкаській області Новохацького В. від 28.12.2020 р. та письмові пояснення ОСОБА_1 .

Заява ТОВ «Еконія» про вчинення злочину від 28.12.2020 р., у якій зазначено, що 28.12.2020 невідомі особи перешкоджають здійсненню господарської діяльності товариства та встановленому режиму роботи підприємства, а саме блокують проїзд автомобілів ТОВ ПП «Еконія» та контрагентів, не може слугувати доказом вчинення ОСОБА_1 інкримінованого правопорушення, так як не містить інформації, що до даних подій причетний ОСОБА_1 .

Рапорт ДОП Золотоніського ВП ГУПН в Черкаській області Новохацького В. від 28.12.2020 р., що доданий до матеріалів справи, не може бути доказом вчинення адміністративного правопорушення. Такий висновок суду узгоджується з правовою позицією Верховного Суду висловленою в постанові від 20.05.2020 по справі № 524/5741/16-а, де Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду в п. 53 вказаної постанови зазначив, що рапорт працівника поліції не може слугувати однозначним доказом винуватості особи у вчиненні адміністративних правопорушень.

Інших доказів вини ОСОБА_1 у вчиненні інкримінованого адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП суду не надано.

Відповідно до ч. 1 ст. 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочате, а розпочате підлягає закриттю за відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.

Факт інкримінованого правопорушення дрібного хуліганства не знайшов підтвердження під час розгляду матеріалів судом, а тому є недоведеним. Факти, викладені в протоколі та покладені в суть обвинувачення, не підтвердилися під час судового розгляду.

За цих обставин суд закриває адміністративну справу відносно ОСОБА_1 за ст. 173 КУпАП за відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення.

Керуючись ст. ст. 173, 283, 284 КУпАП, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Адміністративну справу про притягнення ОСОБА_1 за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП провадженням закрити в зв`язку з відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена до Черкаського апеляційного суду через Золотоніський міськрайонний суд Черкаської області протягом 10 днів з дня її винесення.

Суддя М.Ю. Степченко