ЄУН № 337/1499/21
Провадження № 3/337/542/2021
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

07 квітня 2021 року Суддя Хортицького районного суду м. Запоріжжя Ширіна Світлана Анатоліївна, розглянувши протокол про адміністративне правопорушення №007752, що надійшов з Управління Державного агентства рибного господарства у Запорізькій області про притягнення до адміністративної відповідальності у відношенні

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, який не працює, адреса: АДРЕСА_1 ,

за ч.4 ст.85 Кодексу України про адміністративні правопорушення, -

В С Т А Н О В И Л А:

Згідно протоколу про адміністративне правопорушення від 01.03.2021 р. №007752, гр. ОСОБА_1 в порушення вимог ст.63 ЗУ «Про тваринний світ» та п. 4.6 «Правил любительського та спортивного рибальства», 01.03.2021 року о 14 годині 25 хвилин, знаходячись на р. Дніпро в затоці «Вирва» Хортицького району в м. Запоріжжі, здійснював любительський лов риби знаряддям лову «вудка». Виловив рибу виду «Плітка» - загальною вагою 12,00 кг., чим перевищив добову норму вилову риби виду «Плітка» на 9,00 кг., - 70 екземплярів, чим спричинив збитків рибним запасам України на суму 5950,00 грн. Знаряддя лову «вудка» 1 екз. вилучене у гр. ОСОБА_1 згідно опису майна знарядь лову , іншого майна, плаваючих та інших транспортних засобів, вилучених у особи, яка притягується до адміністративної відповідальності від 01.03.2021 року та квитанцією №84 про отримання речей і документів, вилучено та перебуває в Управлінні Державного агентства рибного господарства у Запорізькій області(Запорізький рибоохоронний патруль). Також , згідно акту вилучення водних біоресурсів до протоколу про адміністративне правопорушення у гр. ОСОБА_1 вилучено рибу виду «Плітка » - 70 екземплярів, загальною вагою 9,00 кг., яку за накладною № 15 від 03.03.2021 року одержано ТОВ «ГАЛС-2010» від державного інспектора Запорізького рибоохоронного патруля Солодкого О.В., тим самим ОСОБА_1 вчинив адміністративне правопорушення, передбачене ч.4 ст.85 КУпАП.

Правопорушник ОСОБА_1 в судове засідання не з`явився за невідомою суду причиною, про місце, день та час розгляду адміністративного протоколу відносно нього, повідомлявся належним чином у відповідності зі ст.277-2 КУпАП, шляхом надіслання судової повістки на адресу зазначену у протоколі, але поштовий конверт повернувся на адресу суду із зазначенням «адресат відсутній». За таких обставин, суддя вважає , що правопорушник не з`явився до суду без поважних причин.

Суддя вважає, що ОСОБА_1 мав об`єктивну можливість особисто, в повній мірі реалізувати свої права передбаченої ст.286 КУпАП. Останній не був позбавлений можливості надати письмові клопотання, заяви, звернення чи пояснення з приводу обставин правопорушення.

За таких обставин, з урахуванням положень ч.2 ст.268 Кодексу України про адміністративні правопорушення , суддя вважає за можливе розглянути справу за відсутності особи, яка притягується до адміністративної відповідальності.

Відповідно до ст. 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, яка відповідно до ст.9 Конституції України є частиною правової системи України, кожна особа має право на справедливий судовий розгляд справи. Це право включає в себе доступність до правосуддя.

В той же час, як наголошує у своїх рішеннях Європейський суд з прав людини, кожна сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у справі за його участю, добросовісно користуватися належними йому процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Враховуючи рішення ЄСПЛ у справі «В`ячеслав Корчагін проти Росії» ( № 12307/16), яким визначено, що якщо повістку було направлено за однією з відомих адрес, а особа ухиляється від її отримання то особа може стежити за ходом справи з офіційних джерел, таких як веб- сторінка суду, а тому права такої особи щодо розгляду справи у його відсутності, порушені не були.

На підставі ст. 168 КУпАП, особа, яка притягається до адміністративної відповідальності має право: знайомитися з матеріалами справи, давати пояснення, подавати докази, заявляти клопотання; при розгляді справи користуватися юридичною допомогою адвоката, іншого фахівця у галузі права, який за законом має право на надання правової допомоги особисто чи за дорученням юридичної особи, виступати рідною мовою і користуватися послугами перекладача, якщо не володіє мовою, якою ведеться провадження; оскаржити постанову по справі. Справа про адміністративне правопорушення розглядається в присутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності.

Під час відсутності цієї особи справу може бути розглянуто лише у випадках, коли є дані про своєчасне її сповіщення про місце і час розгляду справи і якщо від неї не надійшло клопотання про відкладення розгляду справи.

Кодексом про адміністративні правопорушення визначено форму і основні елементи змісту рішення (постанови) , що приймається в конкретній справі. В ній зокрема, повинні бути викладені всі обставини вчинення правопорушення , отримані на підставі сукупності досліджених доказів на обґрунтування наявності складу правопорушення та правильності його юридичної кваліфікації .

Відповідно до вимог ст.245, ст.280, ст.256 Кодексу України про адміністративні правопорушення , одним із завдань провадження у справах про адміністративні правопорушення є своєчасне, всебічне, повне й об`єктивне з`ясування обставин кожної справи. Необхідно також встановити, чи вчинено правопорушення, чи винна особа у його вчиненні а також інші обставини, які мають значення для справи.

Адміністративна відповідальність в Україні і процедура притягнення до адміністративної відповідальності ґрунтуються на конституційних принципах і правових презумпціях (рішення Конституційного Суду України від 22.12.2010р. №23-рп/2010).

Однією з таких правових презумпцій є закріплена у ст.62 Конституції України презумпція невинуватості, згідно якої особа вважається невинуватою до тих пір, поки її вина не буде доказана у встановленому законом порядку. Ніхто не зобов`язаний доводити свою невинуватість у вчиненні злочину. Обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Згідно з ст.252 КУпАП орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом та правосвідомістю.

Адміністративні стягнення має на меті покарання порушника, запобігання скоєнню нових правопорушень. Про те покарання не є самоціллю, воно виступає необхідним засобом виховання правопорушника і запобігання правопорушенням.

У статті 17 Закону України від 23.02.2006 року «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» передбачено, що «При розгляді справ суди застосовують Конвенцію та практику Суду як джерело права».

Європейський суд з прав людини поширює стандарти, які встановлює Конвенція для кримінального провадження, на провадження у справах про адміністративні правопорушення (справа «Надточий проти України від 15 травня 2008 року»). ЄСПЛ зазначив, що український уряд визнав кримінально-правовий характер Кодексу України про адміністративні правопорушення.

Європейський суд з прав людини у справі «Скоппола проти Італії» від 17.09.2009 року (заява № 10249/03) зазначив, що складовим елементом принципу верховенства права є очікування від суду застосування до кожного злочинця такого покарання, яке законодавець вважає пропорційним.

У справі «Ізмайлов проти Росії» (п. 38 рішення від 16 жовтня 2008 року), Європейський Суд вказав, що при призначенні покарання «для того, щоб втручання вважалося пропорційним, воно має відповідати тяжкості правопорушення і не становити «особистий надмірний тягар для особи»». Також, як у справі «Бакланов проти Росії» (рішення від 9 червня 2005 року), так і в справі «Фрізен проти Росії» (рішення від 24 березня 2005 року) Європейський Суд з прав людини зазначив, що «досягнення справедливого балансу між загальними інтересами суспільства та вимогами захисту основоположних прав особи лише тоді стає значним, якщо встановлено, що під час відповідного втручання було дотримано принципу законності і воно не було свавільним».

Частина 2 ст. 61 Конституції України передбачає, що юридична відповідальність особи має індивідуальний характер.

Системний аналіз та юридичний зміст положень ч.2 ст. 61 Конституції України свідчить про те, що в основу притягнення до юридичної відповідальності має бути покладений конкретний склад правопорушення, яке скоїла особа.

Відповідно до ст. 68 Конституції України, кожен зобов`язаний неухильно додержуватися Конституції України та законів України, не посягати на права і свободи, честь і гідність інших людей.

Згідно ст. 9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права та свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Дослідивши матеріали справи, суддя приходить до висновку, що вина ОСОБА_1 підтверджується матеріалами справи : протоколом про адміністративне правопорушення № 007752, описом майна, відповідно до якого у ОСОБА_1 вилучено знаряддя лову та рибу, кількість якої перевищувала добову норму вилову, власноруч написаними письмовими поясненнями правопорушника у протоколі з яких вбачається, що ОСОБА_1 здійснював вилов риби, та виловив риби загальною вагою 12,00 кг., чим перевищив добову норму вилову риби на 9,00 кг., - 70 екземплярів.

Дії правопорушника кваліфіковані суддею за ч.4 ст.85 КУпАП як грубе порушення правил рибальства (вилов водних живих ресурсів у розмірах, що перевищують встановлені ліміти або встановлену правилами любительського або спортивного рибальства добову норму вилову).

Санкцією ч.4 статті 85 КУпАП встановлено накладання на особу, якою вчинено таке правопорушення адміністративне стягнення у вигляді штрафу на громадян від двадцяти до сорока неоподатковуваних мінімумів доходів громадян з конфіскацією знарядь і засобів вчинення правопорушення, які є приватною власністю порушника, та незаконно добутих водних живих ресурсів чи без такої.

Відповідно ст. 33 КпАП України, при накладенні адміністративного стягнення суд враховує характер скоєного правопорушення, особу правопорушника, ступінь її вини, майновий стан, обставини які пом`якшують відповідальність.

Суддя вважає, що надані суду докази є належними та допустимими, оскільки зібрані в установленому законом порядку, і в своїй сукупності, взаємозв`язку, достатності та достовірності повністю підтверджують фактичні обставини вчинення даного адміністративного правопорушення, та винуватість в ньому ОСОБА_1 . Підстав сумніватися в достовірності вказаних доказів у суду немає.

Об`єктивно з`ясувавши обставини справи, повно та всебічного дослідивши надані суду докази, суддя вважає стягнення слід визначити ОСОБА_1 необхідним та достатнім для досягнення ст.23 КУпАП мети, зокрема виховання в дусі додержання законів України та запобігання вчиненню нових правопорушень, адміністративне стягнення в межах санкції статті, за якою кваліфіковано правопорушення у вигляді штрафу з конфіскацією знарядь і засобів вчинення правопорушення, які є приватною власністю порушника.Вилучену у гр. ОСОБА_1 , згідно акту вилучення водних біоресурсів до протоколу про адміністративне правопорушення, рибу виду «Плітка » - 70 екземплярів, загальною вагою 9,00 кг., яку за накладною № 15 від 03.03.2021 року одержано ТОВ «ГАЛС-2010» від державного інспектора Запорізького рибоохоронного патруля ОСОБА_2 , залишити ТОВ «ГАЛС-2010» за належністю.

Відповідно до вимог ч.1 ст.40 КУпАП якщо у результаті вчинення адміністративного правопорушення заподіяно майнову шкоду громадянинові, підприємству, установі або організації, то адміністративна комісія, виконавчий орган сільської, селищної, міської ради під час вирішення питання про накладення стягнення за адміністративне правопорушення має право одночасно вирішити питання про відшкодування винним майнової шкоди, якщо її сума не перевищує двох неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, а суддя районного, районного у місті, міського чи міськрайонного суду - незалежно від розміру шкоди, крім випадків, передбачених частиною другою цієї статті.

Як вбачається з розрахунку матеріальної шкоди, згідно такс затверджених КМУ від 21.11.2011 року № 1209 «Про затвердження такс для обчислення розміру відшкодування шкоди , заподіяної внаслідок незаконного добування (збирання) або знищення цінних видів водних біоресурсів», сума шкоди заподіяної гр. ОСОБА_1 протизаконним виловом цінних видів риб становить 5950,00 грн.

При вирішенні питання , щодо покладання обов`язку відшкодувати заподіяну правопорушником шкоду, в розумінні вимог ст.40 КУпАП, суддя виходить з вимог ч.3 вказаної статті, а саме питання про відшкодування майнової шкоди, заподіяної адміністративним правопорушенням, має вирішуватись в порядку цивільного судочинства. Відповідно до ст.40-1 КУпАП та ЗУ «Про судовий збір» у провадженні по справі про адміністративне правопорушення у разі винесення судом (суддею) постанови про накладення адміністративного стягнення особою, на яку накладено таке стягнення, сплачується судовий збір. Розмір і порядок сплати судового збору встановлюється законом.

Керуючисьст.ст.23,27,29,33,40,40-1,85,221,245,248,249,251,252,283,284,285,287-294КУпАП, ЗУ «Про судовий збір», суддя, -

П О С Т А Н О В И Л А:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, визнати винуватим у вчиненні адміністративного правопорушення передбаченого ч.4 ст.85 КУпАП та призначити йому адміністративне стягнення у вигляді штрафу у розмірі двадцяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян , що становить 340(триста сорок) гривень, з конфіскацією знарядь і засобів вчинення правопорушення, які є приватною власністю порушника, а саме : знаряддя лову ««вудка» 1 екз. вилучене у гр. ОСОБА_1 згідно опису майна знарядь лову , іншого майна, плаваючих та інших транспортних засобів, вилучених у особи, яка притягується до адміністративної відповідальності від 01.03.2021 року та квитанцією №84 про отримання речей і документів, вилучено та перебуває в Управлінні Державного агентства рибного господарства у Запорізькій області(Запорізький рибоохоронний патруль).

Вилучену у гр. ОСОБА_1 , згідно акту вилучення водних біоресурсів до протоколу про адміністративне правопорушення, рибу виду «Плітка » - 70 екземплярів, загальною вагою 9,00 кг., яку за накладною № 15 від 03.03.2021 року одержано ТОВ «ГАЛС-2010» від державного інспектора Запорізького рибоохоронного патруля Солодкого О.В., залишити ТОВ «ГАЛС-2010» за належністю.

Згідно ч. 1 ст. 307 КУпАП, штраф має бути сплачений порушником в прибуток держави не пізніш як через п`ятнадцять днів з дня вручення йому постанови про накладення штрафу за наступними реквізитами: Банк отримувача: Казначейство України (ЕАП),Отримувач коштів: ГУК у Зап.обл /ТГ м. Запорiжжя /21081100, Код ЄРДПОУ отримувача: 37941997,Код банку (МФО): 899998, Рахунок: UA0008479,Код класифікації доходів бюджету:21081100

У разі несплати у встановлений законом строк штрафу, на підставі ст.308 КУпАП стягнути з ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України у примусовому порядку подвійний розмір штрафу, тобто 680,00 гривень.

Стягнути з ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України на користь держави (Банк отримувача: Казначейство України (ЕАП); Отримувач: ГУК у м. Києві/м.Київ/22030106; Код ЕДРПОУ отримувача: 37993783; Номер рахунку отримувача: UA0026001, Код класифікації доходів бюджету : 22030106) судові витрати у вигляді судового збору в розмірі 454,00 грн.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку на подання апеляційної скарги.

Постанова може бути оскаржена до Запорізького апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги через Хортицький районний суд м. Запоріжжя на протязі 10 днів з дня її проголошення.

Суддя

Хортицького районного суду С.А. Ширіна

м. Запоріжжя

07.04.2021