ХЕРСОНСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Провадження: 33/819/154/21 Головуючий в 1 інстанції: Рєпін К.К.
Категорія: ч.4 ст.85 КУпАП
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

26 березня 2021 року

Суддя Херсонського апеляційного суду Гемма Ю.М.,

за участю ОСОБА_1 , якого притягнуто до адміністративної відповідальності,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Херсоні матеріали справи за апеляційною скаргою ОСОБА_1 з доповненнями на постанову Херсонського міського суду Херсонської області від 15 лютого 2021 року по справі про адміністративне правопорушення за ч.4 ст.85 КУпАП щодо:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, проживаючого за адресою: АДРЕСА_1

в с т а н о в и в:

Цією постановою ОСОБА_1 притягнуто до адміністративної відповідальності за ч.4 ст.85 КУпАП та на нього накладено адміністративне стягнення у виді штрафу в розмірі двадцяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 340 грн.

Постановлено стягнути з ОСОБА_1 на користь рибного господарства України збитки у сумі 27990 грн.

ОСОБА_1 визнано винним у тому, що він 12.12.2020 року о 21:20 год. у м. Херсоні, в Корабельному районі, на р. Кошова, ловив рибу забороненим знаряддям лову для любительського та спортивного рибальства - мисиновою сіткою. Затриманий під час виборки сітки з водойми на берег, при затриманні виявлено: риба свіжа молодь ляща 90 од., молодь тарані 6 од., чим заподіяв збитки рибному господарству України на суму 27990 грн., чим грубо порушив п.3.15 «Правил любительського та спортивного рибальства», затверджені Державним комітетом рибного господарства України N19 від 15.02.99 року, ст.63 Закону України «Про тваринний світ».

В апеляційній скарзі з доповненнями ОСОБА_1 , не оспорюючи фактичні обставини справи про адміністративне правопорушення та доведеність своєї вини у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.4 ст.85 КУпАП, не погоджується з з рішенням суду в частині визначення розміру і стягнення з нього заподіяних рибному господарству збитків у сумі 27990 грн. В обґрунтування доводів указує, що докази на підтвердження завданих збитків не досліджувались. Наявний в матеріалах справи розрахунок збитків не може бути прийнятий до уваги, оскільки в ньому застосовані такси для обчислення розміру відшкодування шкоди, заподіяної порушенням законодавства про природно-заповідний фонд, затверджені Постановою КМУ від 24.07.2013 року №541 у межах територій та об`єктів природно-заповідного фонду. Відповідно до Указу Президента України №657/2015 постановлено створення на території Бериславського, Білозерського, Голопристанського та Цюрупинського районів, міст Херсон та Нової Каховки Херсонської області національного природного парку «Нижньодніпровський». Відповідно до вказаного Указу Кабінет Міністрів України зобов`язаний затвердити в шестимісячний строк у встановленому порядку Положення про вказаний національний парк, однак це питання не вирішено. Апелянт зазначає, що здійснював вилов риби в м. Херсоні в Корабельному районі на р. Кошова, зазначена територія не віднесена до природно-заповідного фонду, а тому для обчислення розміру відшкодування шкоди, завданої правопорушенням мають бути використані такси, визначені Постановою КМУ №1209 від 21.11.2011 року. Посилаючись на зміст вказаного нормативно-правового акта апелянт вказує про те, що загальна сума збитків, завданих його діями становить 15 810 грн. На сьогодні рішення суду не набрало законної сили, тому на підставі п.7 ст.247 КУпАП провадження у справі має бути закрито у зв`язку з закінченням на момент розгляду справи про адміністративне правопорушення строків, передбачених ст.38 КУпАП.

Просить скасувати постанову суду першої інстанції та закрити провадження в справі про адміністративне правопорушення.

Заслухавши пояснення ОСОБА_1 , який підтримав свої апеляційні вимоги, просив їх задовольнити, перевіривши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, апеляційний суд дійшов такого висновку.

Згідно зі ст.245 КУпАП України, завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом.

Як зазначено в ст.252 КУпАП, орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Відповідно до вимог ст.280 КУпАП, орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

При розгляді справи про адміністративне правопорушення судом не в повному обсязі дотримано вищевказаних вимог закону, що підставою для зміни постанови суду першої інстанції.

Згідно із протоколом про адміністративне правопорушення, 12.12.2020 року о 21:20 год. у м. Херсоні, в Корабельному районі, на р. Кошова, ОСОБА_1 ловив рибу забороненим знаряддям лову для любительського та спортивного рибальства - мисиновою сіткою. Затриманий під час виборки сітки з водойми на берег, при затриманні виявлено: риба свіжа молодь ляща 90 од., молодь тарані 6 од., чим заподіяв збитки рибному господарству України на суму 27990 грн., чим грубо порушив п.3.15 «Правил любительського та спортивного рибальства», затверджені Державним комітетом рибного господарства України N19 від 15.02.99 року, ст.63 ЗУ «Про тваринний світ», тобто вчинив правопорушення, передбачене ч.4 ст.85 КУпАП.

(а.с.3)

Відповідно до змісту розписки з квитанцією, складеної інспектором відділу ОВБ «Рибоохоронний Патруль», у ОСОБА_1 вилучено 90 одиниць молоді ляща, загальною вагою 12 кг та 6 одиниць молоді тарані, вагою 1 кг. (а.с.4,7)

Як під час складання протоколу про адміністративне правопорушення, так і під час розгляду справи в суді першої інстанції ОСОБА_1 не оспорював фактичні обставини справи та повністю визнав себе винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.4 ст.85 КУпАП.

Разом із цим, відповідно до положень ч.1 ст.40 КУпАП, якщо у результаті вчинення адміністративного правопорушення заподіяно майнову шкоду громадянинові, підприємству, установі або організації, то адміністративна комісія, виконавчий орган сільської, селищної, міської ради під час вирішення питання про накладення стягнення за адміністративне правопорушення має право одночасно вирішити питання про відшкодування винним майнової шкоди, якщо її сума не перевищує двох неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, а суддя районного, районного у місті, міського чи міськрайонного суду - незалежно від розміру шкоди, крім випадків, передбачених частиною другою цієї статті.

Усупереч вимогам ст.40, 280 КУпАП при вирішення питання про відшкодування винним завданих збитків рибному господарству України в сумі 27990 грн., суд першої інстанції своє рішення в цій частині належним чином не мотивував та не перевірив обґрунтованість розміру цієї шкоди, та якими доказами такий розмір збитків підтверджено.

Під час перевірки матеріалів справи судом апеляційної інстанції встановлено, що загальна сума збитків у сумі 27990 грн. визначена довідкою-розрахунком, який здійснено за таксами, затвердженими Постановою КМУ від 24.07.2013 року №541.

Відповідно до визначених вказаним нормативно-правовим актом такс, ціна за 1 одиницю ляща становить 301 грн. та 150 грн. за 1 одиницю тарані. (а.с.5)

Однак положення вказаної Постанови регламентують порядок обчислення розміру відшкодування шкоди, заподіяної порушенням законодавства про природно-заповідний фонд.

За змістом ст.7 Закону України «Про природно-заповідний фонд України» № 2457-XII від 16.06.92 року зі змінами, землі природно-заповідного фонду - це ділянки суші і водного простору з природними комплексами та об`єктами, що мають особливу природоохоронну, екологічну, наукову, естетичну, рекреаційну та іншу цінність, яким відповідно до закону надано статус територій та об`єктів природно-заповідного фонду.

Землі природно-заповідного фонду України, а також землі територій та об`єктів, що мають особливу екологічну, наукову, естетичну, господарську цінність і є відповідно до статті 6 цього Закону об`єктами комплексної охорони, належать до земель природно-заповідного фонду та іншого природоохоронного або історико-культурного призначення.

Згідно із матеріалами справи, ОСОБА_1 здійснював вилов риби в Корабельному районі м. Херсона на річці ОСОБА_2 .

Разом з цим, відсутні докази того, що вказана територія віднесена до природно-заповідного фонду.

Апелянтом обґрунтовано зауважено, що відповідно до Указу Президента України № 657/2015 постановлено створення на території Бериславського, Білозерського, Голопристанського та Цюрупинського районів, міст Херсон та Нової Каховки Херсонської області національного природного парку «Нижньодніпровський», зобов`язано Кабінет Міністрів України затвердити в шестимісячний строк у встановленому порядку Положення про вказаний національний парк, однак таке положення не затверджено.

За таких обставин, розрахунок вартості збитків, завданих адміністративним правопорушенням, має бути здійснений на підставі такс, затверджених Постановою КМУ №1209 від 21.11.2011 року «Про затвердження такс для обчислення розміру відшкодування шкоди, заподіяної внаслідок незаконного добування (збирання) або знищення цінних видів водних біоресурсів».

Відповідно до додатку 1 вказаного нормативно-правового акта визначено, що оцінка збитків внаслідок незаконного добування (збирання) або знищення одного екземпляра водних біоресурсів незалежно від розміру та ваги за незаконне видобування риб лящ, встановлюється в розмірі 10 неоподаткованих мінімумів доходів громадян, та риби тарань (плітка) у розмірі 5 неоподаткованих мінімумів доходів громадян.

Отже, загальна сума збитків за незаконний вилов 90 одиниць ляща (90 х 170 грн. = 15300 грн.) та 6 одиниць тарані (6 х 85 грн. = 510 грн. ) має становить 15 810 грн.

У зв`язку з необхідністю виправлення цієї помилки суду першої інстанції в частині визначення розміру відшкодування винним завданих збитків рибному господарству України, які підлягають стягненню з ОСОБА_1 , рішення суду в цій частині слід змінити шляхом зменшення розміру стягнення з ОСОБА_1 на користь рибного господарства України у відшкодування збитків до 15810 грн..

Підстав для скасування постанови суду першої інстанції, як про це ставить питання ОСОБА_1 , апеляційним судом не встановлено.

З огляду на викладене, апеляційні скаргу ОСОБА_1 слід задовольнити частково.

Керуючись п.4 ч.8 ст. 294 КУпАП, апеляційний суд,

п о с т а н о в и в:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 з доповненнями задовольнити частково.

Постанову Херсонського міського суду Херсонської області від 15 лютого 2021 року у справі про адміністративне правопорушення за ч.4 ст.85 КУпАП щодо ОСОБА_1 в частині вирішення питання розміру стягнення збитків на користь рибного господарства України змінити.

Зменшити розмір стягнення з ОСОБА_1 на користь рибного господарства України у відшкодування збитків до 15810 грн.

У решті цю постанову щодо ОСОБА_1 залишити без зміни.

Постанова апеляційного суду набирає законної сили негайно після її винесення, є остаточною й оскарженню не підлягає.

Суддя Херсонського

апеляційного суду (підпис) Ю.М. Гемма