Справа № 308/642/20
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23.03.2021 м. Ужгород

Суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області Лемак О.В., з участю представника Закарпатської митниці Держмитслужби Селеша О.Я., розглянувши матеріали справи про порушення митних правил, які надійшли із Закарпатської митниці Держмитслужби відносно громадянина України ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця України, Луганської обл., м. Алчевськ, тимчасово непрацюючого, мешканця АДРЕСА_1 , закордонний паспорт НОМЕР_1 від 08.05.2015, виданий 8099, ідентифікаційний код НОМЕР_2 , за ч. 6 ст. 470 МК України,

ВСТАНОВИВ:

04.01.2020 року о 09 год. 13 хв. в зону митного контролю на ділянку «Виїзд» митного посту «Косонь» Закарпатської митниці Держмитслужби заїхав легковий автомобіль марки «MERSEDES BENZ», моделі «SPRINTER», реєстраційний номерний знак України НОМЕР_3 , де в якості пасажира слідував гр. України ОСОБА_1 , який прямував з України в Італію.

Формою проходження митного контролю гр. України ОСОБА_1 обрав порядок проходження митного контролю по каналу «зелений коридор».

До митного контролю гр. України ОСОБА_1 було подано закордонний паспорт - НОМЕР_1 від 08.05.2015 року.

Під час проведення аналітично-перевірочних заходів з використанням баз даних, а саме: АСМО «Інспектор» та ЄАІС Держмитслужби України, встановлено, що 30.03.2018 року через пункт пропуску «Виступовичі» митного поста «Овруч» Житомирської митниці ДФС гр. України ОСОБА_1 ввезено легковий автомобіль марки «OPEL» моделі «ASTRA», номер кузова № НОМЕР_4 , реєстраційний номерний знак Литви № НОМЕР_5 , та станом на 04.01.2020 року транспортний засіб не було вивезено за межі митної території України.

Згідно зі ст. 95 Митного кодексу України встановлюються такі строки транзитних перевезень залежно від виду транспорту: 1) для автомобільного транспорту - 10 діб (у разі переміщення в зоні діяльності однієї митниці - 5 діб)

Згідно зі ст. 102 Митного кодексу України, митний режим транзиту завершується вивезенням товарів, транспортних засобів, поміщених у цей режим, за межі митної території України.

У своєму поясненні гр. України ОСОБА_1 підтвердив факт ввезення зазначеного транспортного засобу і від дачі подальших пояснень відмовився згідно із ст. 63 Конституції України. До ДМСУ із відповідною заявою щодо продовження терміну перебування транспортного засобу на митній території України громадянин України ОСОБА_1 не звернувся.

22.08.2019 набрали чинності зміни до статті 470 МК України, згідно із Законами України від 08.11.2018 №2612-VIII «Про внесення змін до Митного кодексу України та деяких інших законодавчих актів України щодо ввезення транспортних засобів на митну територію України» та від 16.05.2019 №2725-VIII «Про внесення змін до Податкового кодексу України у зв`язку з прийняттям Закону України «Про електронні довірчі послуги».

Станом на 04.01.2020 року вказаний транспортний засіб за межі митної території України вивезеним не значиться та продовжує перебувати на території України з перевищенням строку транзиту.

Таким чином, громадянин України ОСОБА_1 перевищив установлений статтею 95 Митного кодексу України строк доставки транспортного засобу особистого призначення, а саме: легкового автомобіля марки «OPEL» моделі «ASTRA», номер кузова № НОМЕР_4 , реєстраційний номерний знак Литви № НОМЕР_5 , що перебуває під митним контролем, до митного органу призначення (а при переміщенні в межах зони діяльності однієї митниці - від одного підрозділу цієї митниці до іншого більше ніж на тридцять діб.

Зазначені дії мають ознаки порушення (порушень) митних правил, передбаченого (передбачених) частиною 6 статті 470 Митного кодексу України.

16.11.2020 року захисник ОСОБА_1 - адвокат Кубрак О.О. подав письмові пояснення (заперечення) по справі, в яких зазначає, що ОСОБА_1 не погоджується із правопорушенням, передбаченим ч. 6 ст. 470 МК України та вважає, що в його діях відсутній склад зазначеного адміністративного правопорушення, у зв`язку з чим провадження у даній справі підлягає закриттю.

Свої заперечення обґрунтовує тим, що ч. 6 ст. 470 МК України набула чинності 22.08.2019 року, а отже, так як ОСОБА_1 ввіз транспортний засіб в Україну в режимі «транзит» 30.03.2018 року, він не може бути притягнутий до адміністративної відповідальності за вказаною статтею, оскільки відповідно до вимог ст. 58 Конституції України ніхто не може відповідати за діяння, які на час вчинення не визнавалися законом як правопорушення.

Окрім того адвокат Кубрак О.О. стверджує, що строк притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 сплив на момент розгляду справи, так як вважає, що днем виявлення правопорушення за ч. 3 ст. 470 МК України, яка діяла на час вчинення правопорушення, слід вважати 30.04.2018 року, а за ч. 6 ст. 470 МК України слід вважати 31-й день після 22.08.2019 року з дня набрання чинності законом, яким розширено ст. 470 МК України.

Також, вважає, що інспектором безпідставно визначено вартість авто у розмірі 2350 євро згідно з даними сайту mobile.de, оскільки вартість авто в договорі купівлі-продажу транспортного засобу зазначено в розмірі 600 євро.

На підставі вищевикладеного, просить суд справу про порушення митних правил відносно ОСОБА_1 за ч. 6 ст. 470 МК України закрити у зв`язку із відсутністю в його діях складу порушення митних правил.

В судове засідання, ОСОБА_1 не з`явився, хоча про час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином, причини неявки суду не відомі.

Представник Закарпатської митниці Держмитслужби Селеш О.Я. у судовому засіданні зауважив, що вважає, що ОСОБА_1 винний у вчиненні адміністративного правопорушення, його вина підтверджується зібраними у справі доказами, і тому його необхідно притягнути до адміністративної відповідальності за ч. 6 ст. 470 МК України та застосувати до нього стягнення відповідно до санкції вказаної статті.

Заслухавши пояснення представника Закарпатської митниці Держмитслужби, дослідивши матеріали справи, приходжу до наступного висновку.

Відповідно до положень ст. 526 МК України вважаю за можливе провести розгляд даної справи у відсутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності та не з`явилася в судове засідання, хоча повідомлялася про час і місце розгляду справи.

При цьому слід зазначити, що Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях зазначає, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватись належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Статтею 68 Конституції України регламентовано, що кожен зобов`язаний неухильно додержуватися Конституції України та законів України. Незнання законів не звільняє від юридичної відповідальності.

Статтею 458 МК України визначено, що порушення митних правил є адміністративним правопорушенням, яке являє собою протиправні, винні (умисні або з необережності) дії чи бездіяльність, що посягають на встановлений цим Кодексом та іншими актами законодавства України порядок переміщення товарів, транспортних засобів комерційного призначення через митний кордон України, пред`явлення їх органам доходів і зборів для проведення митного контролю та митного оформлення, а також здійснення операцій з товарами, що перебувають під митним контролем або контроль за якими покладено на органи доходів і зборів цим Кодексом чи іншими законами України, і за які цим Кодексом передбачена адміністративна відповідальність.

У відповідності до ч. 1 ст. 486 МК України завданнями провадження у справах про порушення митних правил є своєчасне, всебічне, повне та об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її з дотриманням вимог закону, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню порушень митних правил, та запобігання таким правопорушенням.

22.08.2019 року набрали чинності зміни до ст. 470 МК України згідно із Законами України від 08.11.2018 року № 2612-VІІІ «Про внесення змін до Митного кодексу України та деяких інших законодавчих актів України щодо ввезення транспортних засобів на митну територію України» та від 16.05.2019 року № 2725-VІІІ «Про внесення змін до Податкового кодексу України у зв`язку з прийняттям Закону України «Про електронні довірчі послуги».

Частиною 6 ст. 470 МК України передбачена відповідальність за перевищення встановленого статтею 95 цього Кодексу строку доставки транспортних засобів особистого користування та транспортних засобів комерційного призначення більше ніж на тридцять діб, а так само втрата цих транспортних засобів, у тому числі їх розкомплектування.

Частиною 1 ст. 381 МК України встановлено, що громадянам дозволяється поміщувати у митний режим транзиту транспортні засоби особистого користування з метою прохідного транзиту через митну територію України за умови їх письмового декларування в порядку, передбаченому для громадян, та внесення на рахунок митного органу, що здійснив пропуск таких транспортних засобів на митну територію України, грошової застави в розмірі митних платежів, що підлягають сплаті при ввезенні таких транспортних засобів на митну територію України з метою вільного обігу. Зазначені вимоги не поширюються на транспортні засоби, постійно зареєстровані у відповідних реєстраційних органах іноземної держави, що підтверджується відповідним документом, та переміщуються громадянами-нерезидентами. Переміщення транспортних засобів особистого користування з метою прохідного транзиту через митну територію України здійснюється у строки, встановлені статтею 95 цього Кодексу.

Згідно з п. 1 ч. 1 ст. 95 МК України встановлюються такі строки транзитних перевезень залежно від виду транспорту: для автомобільного транспорту 10 діб (у разі переміщення в зоні діяльності однієї митниці 5 діб).

Відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 95 МК України до строків, зазначених у частині першій цієї статті, не включається час дії обставин, зазначених у статті 192 цього Кодексу.

Митний режим транзиту завершується вивезенням товарів, транспортних засобів комерційного призначення, поміщених у цей митний режим, за межі митної території України. Таке вивезення здійснюється під контролем органу доходів і зборів призначення (ч. 1 ст. 102 МК України).

Доказів того, що ОСОБА_1 у порядку, визначеному ст. 192 МК України та розділом VIII Порядку виконання митних формальностей, відповідно до заявленого митного режиму, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 31.05.2012 року № 657, звертався до найближчого органу доходів і зборів до завершення визначеного митницею строку транзиту про обставини подій, у зв`язку з якими порушено ці строки, та місцезнаходження товарів і транспортних засобів у випадку порушення строку транзиту, матеріали справи не містять.

Крім того, обставин, передбачених ч. 1 ст. 460 МК України, з настанням яких діяння, передбачене статтею 470 цього Кодексу, не тягне за собою адміністративної відповідальності під час судового розгляду не встановлено, як не встановлено дії обставин непереборної сили, які стали причиною перевищення встановленого митним кодексом України строку доставки транспортного засобу особистого користування.

Відповідно до ч. 1 ст. 495 МК України доказами у справі про порушення митних правил є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку встановлюються наявність або відсутність порушення митних правил, винність особи у його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Такі дані встановлюються: 1) протоколом про порушення митних правил, протоколами процесуальних дій, додатками до зазначених протоколів; 2) поясненнями свідків; 3) поясненнями особи, яка притягується до відповідальності; 4) висновком експерта; 5) іншими документами (належним чином завіреними їх копіями або витягами з них) та інформацією, у тому числі тими, що перебувають в електронному вигляді, а також товарами безпосередніми предметами порушення митних правил, товарами із спеціально виготовленими сховищами (тайниками), що використовувалися для приховування безпосередніх предметів порушення митних правил від митного контролю, транспортними засобами, що використовувалися для переміщення безпосередніх предметів порушення митних правил через митний кордон України.

Факт вчинення правопорушення ОСОБА_1 та його вина підтверджується матеріалами справи, зокрема: протоколом про порушення митних правил № 0010/30500/20 від 04.01.2020 року, даними Диспечера ЗМК та Пасажирського пункту пропуску (електронний витяг з «Інспектора») та доповідною державного інспектора митного посту «Косонь» п/п «Косино» Закарпатської митниці Держмитслужби Колотухи Г.В. від 04.01.2020 року.

З огляду на наведене, вважаю, що в діях ОСОБА_1 наявні ознаки правопорушення, передбаченого ч. 6 ст. 470 МК України, а саме останній перевищив встановлений статтею 95 Митного кодексу України строк доставки транспортного засобу особистого призначення, а саме: легкового автомобіля марки «OPEL», моделі «ASTRA», номер кузова № НОМЕР_4 , реєстраційний номерний знак Литви № НОМЕР_5 , що перебуває під митним контролем, до митного органу призначення (а при переміщенні в межах зони діяльності однієї митниці - від одного підрозділу цієї митниці до іншого більше ніж на тридцять діб.

Згідно наявною в матеріалах справи з інформацією, отриманою з мережі Інтернет (сайт «mobile.de») від 09.12.2019 року, вартість аналогічного/подібного автомобіля марки «OPEL» моделі «ASTRA», номер кузова № НОМЕР_4 , становить 1499 євро, що згідно з курсом НБУ на 04.01.2020 становить 39606,57 грн. (тридцять дев`ять тисяч шістсот шість грн. 57 коп.).

Згідно з ч. 1 ст. 467 МК України, якщо справи про порушення митних правил відповідно до статті 522 цього Кодексу розглядаються митними органами або судами (суддями), адміністративне стягнення за порушення митних правил може бути накладено не пізніше ніж через шість місяців з дня виявлення правопорушення. Строк накладення адміністративних стягнень у справах про порушення митних правил зупиняється на час розгляду таких справ судом.

Митний кодекс України не містить визначення поняття триваючого правопорушення. Проте, в теорії адміністративного права триваючими визначаються правопорушення, що пов`язані з тривалим, безперервним невиконанням обов`язків, передбачених правовою нормою, припиняються або виконанням регламентованих обов`язків, або притягненням винної у невиконанні особи до відповідальності. Дуже часто ці правопорушення є наслідками протиправної бездіяльності.

Тобто триваючі правопорушення характеризуються тим, що особа, яка вчинила якісь певні дії чи бездіяльність, перебуває надалі у стані безперервного продовження цих дій (бездіяльності). Ці дії безперервно порушують Закон протягом якогось часу. Іноді такий стан продовжується значний час і увесь час винний безперервно скоює правопорушення у вигляді невиконання покладених на нього обов`язків.

Діяння (бездіяльність) ОСОБА_1 щодо невивезення транспортного засобу, що перебуває під митним контролем, за межі митної території України, характеризуються тривалим невиконанням встановленого приписами МК України обов`язку. Вчиняючи такі діяння, порушник перебував у стані безперервного порушення Закону, як наслідок, відповідне порушення не може вважатись таким, що носить разовий характер.

Правопорушення, передбачене ст. 470 МК України, відноситься до категорії триваючих порушень.

Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду від 08 серпня 2018 року у справі № 607/12366/15-а.

Порушення митних правил у даному випадку було виявлено 04.01.2020 року, справа надійшла на розгляд суду та згідно з системою автоматизованого розподілу розподілена між суддями 22.01.2020 року, а тому на дату розгляду справи 12.02.2021 року шестимісячний строк накладення адміністративного стягнення не сплинув, відповідно до ч. 1 ст. 467 МК України.

Доводи адвоката ОСОБА_1 Кубрака О.О., викладені ним у письмових запереченнях, вважаю необґрунтованими та розцінюю як форму захисту та намаганням уникнути відповідальності за вчинене ним порушення митних правил, оскільки такі спростовуються дослідженими у судовому засіданні доказами, які узгоджуються між собою, і які вважаю належними, допустимими, достовірними та достатніми у даній справі.

Разом із тим, при прийнятті рішення суддею враховуються положення передбаченого нормативно-правовими актами України принципу диспозитивності, відповідно до якого сторони провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених нормативно-правовими актами.

Враховуючи обставини та характер вчиненого адміністративного правопорушення, особу порушника та ступінь її вини, вважаю необхідним визнати ОСОБА_1 винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 6 ст. 470 МК України та накласти на нього адміністративне стягнення, передбачене санкцією ч. 6 ст. 470 МК України, яка є альтернативною, у виді конфіскації транспортного засобу.

Відповідно до ст. 40-1 КУпАП, п. 5 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» із ОСОБА_1 підлягає до стягнення судовий збір у сумі 454,00 грн.

Керуючись ч. 6 ст. 470, ст. ст. 526, 527-529 МК України, ст. ст. 16, 33, 40-1, 265, 283-285, 287, 294 КУпАП, п. 5 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», суд,

ПОСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , визнати винним у вчиненні правопорушення, передбаченого ч. 6 ст. 470 Митного кодексу України та накласти на нього адміністративне стягнення у виді конфіскації транспортного засобу легкового автомобіля марки «OPEL» моделі «ASTRA», номер кузова № НОМЕР_4 , реєстраційний номерний знак Литви № НОМЕР_5 .

Стягнути із ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ідентифікаційний код НОМЕР_2 , на користь держави 454 (чотириста пятдесят чотири) гривні 00 коп. судового збору.

Постанова суду (судді) у справі про порушення митних правил може бути оскаржена особою, стосовно якої вона винесена, представником такої особи або митним органом, який здійснював провадження у цій справі, до Закарпатського апеляційного суду через Ужгородський міськрайонний суд Закарпатської області протягом десяти днів з дня її винесення.

Постанова судді у справах про адміністративне правопорушення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Постанова може бути пред`явлена до виконання протягом трьох місяців.

Суддя Ужгородського

міськрайонного суду О.В. Лемак