ПОСТАНОВА

іменем України

"11" березня 2021 р. смт.Мілове

Суддя Міловського районного суду Луганської області Чехов С.І. розглянувши протокол про адміністративне правопорушення серії СхРУ № 274287 який надійшов від начальника відділу прикордонної служби «Мілове» імені Віктора Банних майора Владислава Волобуєва складений відносно ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Донецьк Донецької області, громадянина України, паспорт громадянина України серії НОМЕР_1 виданий 23.02.2000 року Первомайським МВ УМВС України в Луганській області, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , про притягнення до адміністративної відповідальності за ч. 1 ст. 204-1 КУпАП,-

ВСТАНОВИВ:

З протоколу про адміністративне правопорушення слід, що 12.0.21.2021 року о 20 годині 30 хвилин у пункті пропуску «Мілове» в смт. Мілове Міловського району Луганської області громадянин України надав на паспортний контроль прикордонному наряду «Перевірка документів» документ, що посвідчує особу громадянина Російської Федерації на власне ім`я, а саме, паспорт Російської Федерації № НОМЕР_2 виданий 10.09.2018 року. В ході проведення паспортного контролю було встановлено, що громадянин ОСОБА_1 здійснив в`їзд на територію України по внутрішньому паспорту громадянина України серії НОМЕР_1 . Вказані обставини свідчать про те, що ОСОБА_1 порушив вимоги ст. 4 Конституції України, ст. 2 Закону України «Про громадянство України», ст. 2 Закону України «Про порядок виїзду з України і в`їзду в Україну громадян України».

Правопорушник ОСОБА_1 у судове засідання не з`явився. Дослідити письмові пояснення правопорушника не має можливим, оскільки до матеріалів адміністративного протоколу не були долучені, про що вказано в акті про відсутність вкладень складеного канцелярією суду 15.02.2021 року.

Дослідивши матеріали справи які додані до протоколу про адміністративне правопорушення, а саме: протокол про адміністративне правопорушення СхРУ 274287 від 12.02.2021 року, копію паспорта громадянина України для внутрішнього переміщення на ім`я ОСОБА_1 , копію паспорта громадянина Російської Федерації на ім`я ОСОБА_1 слід, що дії ОСОБА_1 формально мають ознаки адміністративного правопорушення. Однак посадова особа яка складала протокол про адміністративне правопорушення проігнорувала кваліфікуючі ознаки адміністративного правопорушення які вказані у ч. 1 ст. 204-1 КУпАП не внесла їх у протокол адміністративного правопорушення а саме: перетинання або спроба перетинання державного кордону України будь-яким способом поза пунктами пропуску через державний кордон України або в пунктах пропуску через державний кордон України без відповідних документів або з використанням підробленого документа чи таких, що містять недостовірні відомості про особу, чи без дозволу відповідних органів влади тим самим позбавивши дати юридичну оцінку події яку описано у протоколі про адміністративне правопорушення.

Відповідно до ст. 6 Конвенції «Про захист прав людини і основоположних свобод» яка є джерелом права в Україні кожному гарантовано право на справедливий суд з якої слід, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення. Судове рішення проголошується публічно, але преса і публіка можуть бути не допущені в зал засідань протягом усього судового розгляду або його частини в інтересах моралі, громадського порядку чи національної безпеки в демократичному суспільстві, якщо того вимагають інтереси неповнолітніх або захист приватного життя сторін, або - тією мірою, що визнана судом суворо необхідною, - коли за особливих обставин публічність розгляду може зашкодити інтересам правосуддя. Кожен, кого обвинувачено у вчиненні кримінального правопорушення, вважається невинуватим доти, доки його вину не буде доведено в законному порядку. Кожний обвинувачений у вчиненні кримінального правопорушення має щонайменше такі права: a) бути негайно і детально поінформованим зрозумілою для нього мовою про характер і причини обвинувачення, висунутого проти нього; b) мати час і можливості, необхідні для підготовки свого захисту; c) захищати себе особисто чи використовувати юридичну допомогу захисника, вибраного на власний розсуд, або - за браком достатніх коштів для оплати юридичної допомоги захисника - одержувати таку допомогу безоплатно, коли цього вимагають інтереси правосуддя; d) допитувати свідків обвинувачення або вимагати, щоб їх допитали, а також вимагати виклику й допиту свідків захисту на тих самих умовах, що й свідків обвинувачення; e) якщо він не розуміє мови, яка використовується в суді, або не розмовляє нею, - одержувати безоплатну допомогу перекладача.

Посилка яка вказана на порушення ст. 3 Закону України «Про порядок виїзду з України і в`їзду в Україну» вказує на порядок перетинання громадянами України державного кордону України а саме перетинання громадянами України державного кордону України здійснюється в пунктах пропуску через державний кордон України після пред`явлення одного з документів, зазначених у статті 2 цього Закону. Посилка на ст.2 цього закону свідчить, що документами, що дають право громадянину України на виїзд з України і в`їзд в Україну, є: паспорт громадянина України для виїзду за кордон; дипломатичний паспорт України; службовий паспорт України; посвідчення особи моряка; посвідчення члена екіпажу; посвідчення особи на повернення в Україну (дає право на в`їзд в Україну). У передбачених міжнародними договорами України випадках замість документів, зазначених у частині першій цієї статті, для виїзду з України і в`їзду в Україну можуть використовуватися інші документи.

Відповідно посилки на ст.2 Закону України «Про громадянство України» слід, що законодавство України про громадянство ґрунтується на таких принципах:1) єдиного громадянства - громадянства держави Україна, що виключає можливість існування громадянства адміністративно-територіальних одиниць України. Якщо громадянин України набув громадянство (підданство) іншої держави або держав, то у правових відносинах з Україною він визнається лише громадянином України. Якщо іноземець набув громадянство України, то у правових відносинах з Україною він визнається лише громадянином України;2) запобігання виникненню випадків безгромадянства;3) неможливості позбавлення громадянина України громадянства України;4) визнання права громадянина України на зміну громадянства;5) неможливості автоматичного набуття громадянства України іноземцем чи особою без громадянства внаслідок укладення шлюбу з громадянином України або набуття громадянства України його дружиною (чоловіком) та автоматичного припинення громадянства України одним з подружжя внаслідок припинення шлюбу або припинення громадянства України другим з подружжя;6) рівності перед законом громадян України незалежно від підстав, порядку і моменту набуття ними громадянства України;7) збереження громадянства України незалежно від місця проживання громадянина України.

Як слід з посилки на ст.4 Конституції України «В Україні існує єдине громадянство. Підстави набуття і припинення громадянства України визначаються законом» Не один з цих ознаків які б надавали кваліфікацію стосовно диспозиції стаття 204-1 КУпАП не вказаний.

Проводячи дізнання посадова особа не вияснила де саме отримував ОСОБА_2 закордонний паспорт громадянина України, втратив він громадянство України і коли, відповідав цей документ відповідним Законам України. Посадові особи прикордонної служби знаючи, що адміністративні правопорушення відповідні до ст. 204-1 КУпАП розглядаються згідно до ч. 2 ст. 277 КУпАП протягом доби правопорушника до суду разом з протоколом про адміністративне правопорушення не представили позбавивши можливість ОСОБА_1 дати пояснення у суді.

У зв`язку із чим суд не може самостійно брати на себе «функції обвинувачення» і на свій розсуд інкримінувати з підбором кваліфікуючих ознак які не були доведені та не вказані у протоколі про адміністративне правопорушення. Відшукувати докази вини особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, винуватість особи має доводитися саме в суді, що вимагає «обережності дій суду» при вирішені питання про тягар доказування в такій категорії справ.

У зв`язку із чим суд не може самостійно брати на себе «функції обвинувачення» і на свій розсуд інкримінувати з підбором кваліфікуючих ознак які не були доведені та не вказані у протоколі про адміністративне правопорушення. Відшукувати докази вини особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, винуватість особи має доводитися саме в суді, що вимагає «обережності дій суду» при вирішені питання про тягар доказування в такій категорії справ.

Проводячи дізнання посадова особа не вияснила де саме отримував ОСОБА_1 закордонний паспорт громадянина України, втратив він громадянство України і коли, відповідав цей документ відповідним Законам України. Посадові особи прикордонної служби знаючи, що адміністративні правопорушення відповідні до ст. 204-1 КУпАП розглядаються згідно до ч. 2 ст. 277 КУпАП протягом доби правопорушника до суду разом з протоколом про адміністративне правопорушення не представили позбавивши можливість ОСОБА_1 дати пояснення у суді. Сам суд позбавлений посадовою особою яка проводила дізнання, можливість викликати ОСОБА_1 оскільки не була вказана адреса його знаходження на території України оскільки в паспорті громадянина України повинна бути реєстрація за місцем проживання або знятт я з реєстрації.

Відповідно до положень ст. 7 КУпАП, ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням не інакше як на підставах та у порядку, встановлених законом. Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП, провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за відсутністю події і складу адміністративного правопорушення. З вказаних недоліків які не можуть бути виправлені у суді відносно ОСОБА_1 адміністративне провадження слід закрити за відсутністю складу адміністративного правопорушення.

Керуючись п.1 ч.1 ст. 247 КУпАП,-

ПОСТАНОВИВ:

Закрити провадження в справі щодо притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч. 1 ст. 204-1 КУпАП за відсутністю складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена протягом десяти днів з дня її винесення до Луганського апеляційного суду який розташований у м. Сєвєродонецьк, шляхом подачі скарги через Міловський районний суд Луганської області.

Суддя: С.І. Чехов