29.12.2021 Єдиний унікальний № 375/1128/21
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

29 грудня 2021 року м. Миронівка

ЄУН 371/1128/21

Провадження № 3/371/439/21

Суддя Миронівського районного суду Київської області Капшук Л.О.,

за участю:

прокурорів Нагорного Д.П., Фрей Р.А.,

секретаря судових засідань Сахненко О.М.,

особи, яка притягається

до адміністративної відповідальності, ОСОБА_1 ,

представника особи, яка притягається

до адміністративної відповідальності

адвоката Коваленко Ю.О.,

розглянувши матеріали справи про адміністративне правопорушення, порушеної відносно ОСОБА_1 , який народився ІНФОРМАЦІЯ_1 у селі Бушеве Рокитнянського району Київської області, займає посаду старости села Бушеве Рокитнянської селищної ради Білоцерківського району Київської області, адреса зареєстрованого місця проживання: АДРЕСА_1 , до адміністративної відповідальності не притягувався,

В С Т А Н О В И В :

21 жовтня 2021 року до Миронівського районного суду Київської області надійшли матеріали справи про адміністративне правопорушення, порушені відносно ОСОБА_1 за частиною 1 статті 172-7 КУпАП.

За змістом протоколу № 654, складеного оперуповноваженим 1-го сектору (протидії корупції) управління стратегічних розслідувань в Київській області Департаменту стратегічних розслідувань Національної поліції України 2 вересня 2021 року, ОСОБА_1 , перебуваючи на посаді сільського голови Бушевської сільської ради Рокитнянського району Київської області, будучи посадовою особою органу місцевого самоврядування та суб`єктом відповідальності за вчинення корупційного правопорушення, не повідомив сільську раду про наявність у нього реального конфлікту інтересів, а саме щодо суперечності між його приватним інтересом та своїми представницькими повноваженнями, які виникли перед винесенням на голосування питання «Про затвердження технічної документації із землеустрою щодо встановлення (відновлення) меж земельної ділянки в натурі (на місцевості) для ведення особистого селянського господарства ОСОБА_2 в селі Бушеве Рокитнянського району Київської області».

При розгляді справи про адміністративне правопорушення, ОСОБА_1 вину у вчиненні адміністративного правопорушення не визнав з тих мотивів, що перед тим, як поставити на обговорення питання «Про затвердження технічної документації із землеустрою щодо встановлення (відновлення) меж земельної ділянки в натурі (на місцевості) для ведення особистого селянського господарства ОСОБА_2 в селі Бушеве Рокитнянського району Київської області», він особисто публічно оголосив про наявний конфлікт інтересів та не брав участі у голосуванні при прийнятті вказаного рішення. За складення протоколів сесій відповідальна ОСОБА_3 , яка складає протягом 10 днів після сесії. Протокол 44 сесії Бушевської сільської ради від 20 березня 2020 року він підписував, його зміст був іншим.

Захисник Коваленко Ю.О. просила закрити провадження у справі за відсутністю в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого частиною 1 статті 172-7 КУпАП, надала суду клопотання про закриття провадження у справі.

Клопотання обґрунтоване тим, що протокол 44 сесії Бушевської сільської ради від 20 березня 2020 року, на який посилається оперуповноважений 1-го сектору (протидії корупції) управління стратегічних розслідувань в Київській області Департаменту стратегічних розслідувань Національної поліції України, як на доказ вчинення адміністративного правопорушення, пов`язаного з корупцією, є неналежним доказом, оскільки містить розумні сумніви щодо доведеності вини обвинуваченого.

Зокрема, протокол не містить обов`язкового реквізиту, передбаченого частиною 16 статті 46 Закону України «Про місцеве самоврядування», а саме, підпису голови сільської ради, який мав бути підтвердженням того, що протокол набув юридичного значення та того, що в ньому зафіксовані саме ті дії, які здійснювалися колегіальним органом під час проведення сесії. З огляду на те, що документ набуває чинності з моменту його підписання, не підписаний протокол чергової сесії сільської ради не може бути належним доказом.

При розгляді справи про адміністративне правопорушення встановлено такі обставини.

Відповідно до рішення першої сесії сьомого скликання Бушевської сілської ради Рокитнянського району Київської області № 1-1-VІІ від 6 листопада 2015 року «Про затвердження інформації голови сільської виборчої комісії та визнання повноважень Бушевського сільського голови та депутатів Бушевської сільської ради VІІ скликання» та доповіді голови сільської виборчої комісії визнано повноваження Бушевського сільського голови ОСОБА_1 та депутатів Бушевської сілської ради по 12 округах в складі ОСОБА_2 , ОСОБА_4 , ОСОБА_3 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 (а.с. 19,20-21).

Даними копії трудової книжки ОСОБА_1 серії НОМЕР_1 підтверджується, що з 6 листопада 2015 року він перебував на посаді сільського голови Бушівської сільської ради. 17 лютого 2016 року йому присвоєно восьмий ранг державного службовця четвертої категорії посадової особи органу місцевого самоврядування. 1 січня 2018 року йому присвоєно сьомий ранг державного службовця четвертої категорії посадової особи органу місцевого самоврядування. 04 грудня 2020 року ОСОБА_1 звільнено з посади у зв`язку із закінченням строку повноважень. З 4 грудня 2020 року він перебуває на посаді старости на території села Бушеве Рокитнянської селищної територіальної громади (а.с. 22-26).

З копії рішення № 437-44-VІІ Бушевської сільської ради Рокитнянського району Київської області «Про затвердження технічної документації із землеустрою щодо встановлення (відновлення) меж земельної ділянки в натурі (на місцевості) для ведення особистого селянського господарства гр. ОСОБА_2 » в селі Бушеве Рокитнянського району Київської області» від 20 березня 2020 року вбачається, що на сесії сільської ради затверджено технічну документацію із землеустрою щодо встановлення (відновлення) меж земельної ділянки в натурі (на місцевості) для ведення особистого селянського господарства гр. ОСОБА_2 , яка розташована за адресою: АДРЕСА_2 , та передано безоплатно їй у власність земельну ділянку площею 4,4965 га з кадастровим номером :05:013:0021. Рішення підписане сільським головою ОСОБА_14 (а.с. 27).

Відповідно до даних наявної в матеріалах справи копії протоколу 44 чергової сесії сьомого скликання від 20 березня 2020 року, на вказаній сесії розглядалося питання про затвердження технічної документації із землеустрою та надання земельних ділянок у власність громадянам в селі Бушеве, в тому числі питання щодо затвердження технічної документації із землеустрою щодо встановлення (відновлення) меж земельної ділянки в натурі (на місцевості) для ведення особистого селянського господарства гр. ОСОБА_2 . Протокол містить відтиск печатки Бушевської сільської ради, підпис сільського голови ОСОБА_1 на протоколі відсутній (а.с. 28-48).

Зміст витребуваної за клопотанням прокурора копії вказаного протоколу відповідає копії, наявній в матеріалах справи (а.с. 106-116).

В судовому засіданні захисником було надано акт № 13 від 4 лютого 2021 року про приймання - передавання документів юридичної особи на постійне зберігання в зв?язку з реорганізацією Бушевської сільської ради Рокитнянського району Київської області до архівного сектору Рокитнянського РДА відповідно до якого документи сільської ради з 4 лютого 2021 року перебувають на зберіганні в Рокитнянській РДА (а.с. 77).

За даними повного витягу з Державного реєстру актів цивільного стану громадян щодо актового запису про шлюб № 9 від вересня 2021 року, ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , перебуває у шлюбі з ОСОБА_15 , ІНФОРМАЦІЯ_1 . Шлюб зареєстрований 24 липня 1982 року виконавчим комітетом Бушевської сільської ради Рокитнянського району Київської області, актовий запис № 6 (а.с. 49).

2 вересня 2021 року оперуповноваженим 1-го сектору (протидії корупції) управління стратегічних розслідувань в Київській області Департаменту стратегічних розслідувань Національної поліції України капітаном поліції Ототюком М.В. відносно ОСОБА_1 складено протокол № 654 про вчинення адміністративного правопорушення, пов`язаного з корупцією, передбаченого частиною 1 статті 172-7 КУпАП.

За змістом протоколу про адміністративне правопорушення ОСОБА_1 , перебуваючи на посаді сільського голови Бушевської сільської ради Рокитнянського району Київської області, будучи посадовою особою органу місцевого самоврядування, а отже і суб`єктом відповідальності за вчинення корупційного правопорушення, згідно підпункту «б» пункту 1 частини 1 статті 3 Закону України «Про запобігання корупції», в порушення вимог пунктів 1 та 2 частини 1 статті 28 вказаного Закону та частини 1 статті 59-1 Закону України, не вжив заходів щодо недопущення будь - якої можливості виникнення реального конфлікту інтересів.

ОСОБА_1 не повідомив сільську раду про наявність у нього реального конфлікту інтересів, а саме щодо суперечності між його приватним інтересом та своїми представницькими повноваженнями, які виникли перед винесенням на голосування питання «Про затвердження технічної документації із землеустрою щодо встановлення (відновлення) меж земельної ділянки в натурі (на місцевості) для ведення особистого селянського господарства ОСОБА_2 в селі Бушеве Рокитнянського району Київської області», чим вчинив адміністративне правопорушення, відповідальність за яке передбачена частиною 1 статті 172-7 Кодексу України про адміністративні правопорушення (а.с. 6-15).

Відповідно до пояснень від 16 серпня 2021 року, ОСОБА_1 вину у вчиненні адміністративного правопорушення не визнав. Зазначив, що вимоги Закону «Про запобігання корупції» йому відомі частково. Під час проведення сесії Бушевської сільської ради 20 березня 2020 року розглядалося питання про затвердження технічної документації із землеустрою щодо встановлення (відновлення) меж земельної ділянки в натурі (на місцевості) для ведення особистого селянського господарства в селі Бушеве Рокитнянського району ОСОБА_2 . Перед розглядом зазначеного питання він на сесії заявляв про конфлікт інтересів при вирішенні даного питання і не брав участь у голосуванні, тому вважає, що не допустив ніяких порушень (а.с. 16).

В матеріалах справи наявні копія листа Департаменту з питань дотримання законодавства про конфлікт інтересів та обмежень щодо запобігання корупції Національного агентства з питань запобігання корупції вх. № 3493 від 23 березня 2021 року, в якому запропоновано не звертатися до Національного агентства із запитами щодо надходження/не надходження повідомлень про наявність реального чи потенційного конфлікту інтересів, якщо вони стосуються сільських, селищних, міських голів конфлікт інтересів у яких виник під час участі у засіданні ради (а.с. 50).

Положенням про Управління стратегічних розслідувань в Київській області Департаменту стратегічних розслідувань Національної поліції України визначено функції Управління, відповідно до підпунктів 22, 23, 24 пункту 1 Розділу ІІІ якого, Управління відповідно до покладених на нього завдань на території обслуговування здійснює моніторинг та аналіз стану дотримання антикорупційного законодавства особами, на яких поширюється дія статті 3 Закону України «Про запобігання корупції»; здійснює збирання доказів про вчинення корупційних правопорушень та правопорушень, пов`язаних з корупцією; здійснює складання в межах компетенції протоколів про правопорушення, пов`язані з корупцією, та направлення їх до суду в установленому законом порядку (а.с. 51-53).

Відповідно до даних інформації завідувача Рокитнянського архівного сектору від 25 листопада 2021 року № 06-04/126, документи архівного фонду № Р-1081 «Бушевська сільська рада та її виконавчий комітет, село Бушеве Рокитнянського району Київської області», тому числі «Протоколи ХХХХІV-ХХХХVІІ сесій ради VІІ скликання з 20 березня по 1 грудня 2020 року, знаходяться на зберіганні в Рокитнянському архівному секторі архівного відділу Білоцерківської районної державної адміністрації за 1944-2020 роки на паперовій основі. письмові звернення щодо надання завірених копій протоколу 44 чергової сесії Бушевської сільської ради до архівного сектору не надходили (а.с. 88).

Допитана в судовому засіданні свідок ОСОБА_3 пояснила, що в 2015 році її було обрано секретарем Бушевської сільської ради. З приводу обставин розгляду питання про затвердження технічної документації про передачу земельної ділянки у власність ОСОБА_2 , повідомила, що перед голосуванням цього питання він повідомив депутатів про питання, яке розглядатиметься і наголосив, що наявний конфлікт інтересів, оскільки ОСОБА_2 є його дружиною. Після сесії вона з чернетки набирала протокол та рішення на комп?ютері, роздрукувала і передала одночасно на підпис сільському голові. Навесні 2021 року всі документи сільської ради було передано до архівного сектору Рокитнянської РДА. Протоколи всі для передачі в архів підшивалися нею. Підпис на протоколі і печатку повинен ставити сільський голова. Допускає, що могла помилитися і не внести дані про повідомлення сільським головою про конфлікт інтересів. Печаткою вона теж користувалася, оскільки на неї покладені функції нотаріальні та реєстраційні. Вона на протоколі 44 сесії від 20 березня 2020 року печатку не ставила. Про те, що в протоколі не зазначено про повідомлення сільським головою про конфлікт інтересів дізналася, коли почалося з?ясування обставин з цього приводу. До дисциплінарної відповідальності не притягувалася, зауважень щодо виконання нею посадових обов?язків не було.

Допитані в судовому засіданні як свідки депутати, які були присутні на засіданні 44 чергової сесії сьомого скликання Бушевської сільської ради Рокитнянського району Київської області від 20 березня 2020 року, ОСОБА_6 , ОСОБА_9 , ОСОБА_11 , ОСОБА_5 , ОСОБА_12 не надали жодних пояснень про обставини, які встановлюються у справі, пославшись на той факт, що не пам?ятають як відбувалося голосування на сесії.

Свідок ОСОБА_7 пояснила, що при розгляді питання про затвердження технічної документації про передачу земельної ділянки у власність ОСОБА_2 , перед голосуванням цього питання ОСОБА_1 повідомив депутатів про питання, яке розглядатиметься і наголосив на наявності конфлікту інтересів, оскільки ОСОБА_2 є його дружиною.

Заслухавши прокурора, пояснення особи, яка притягається до відповідальності, захисника, свідків, перевіривши матеріали справи, суд дійшов до наступних висновків.

У відповідності до статті 8 Конституції України, в Україні визнається і діє принцип верховенства права.

Згідно з частиною 2 статті 7 КУпАП, провадження у справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

У відповідності до вимог статей 245, 251, 252, 280 КУпАП, завданням провадження в справах про адміністративні правопорушення є своєчасне, всебічне, повне й об?єктивне з?ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом.

Доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на підставі яких у визначеному законом порядку встановлюється наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інших обставин справи, що мають значення для її правильного вирішення. Ці фактичні дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об?єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Таким чином, при розгляді справи про адміністративне правопорушення необхідно належно з?ясувати: чи було вчинене таке правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

На підставі статті 9 КУпАП, адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна чи необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління, і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

У відповідності до статті 1 Закону України «Про запобігання корупції», правопорушення, пов?язане з корупцією - діяння, що не містить ознак корупції, але порушує встановлені цим Законом вимоги, заборони та обмеження, вчинене особою, зазначеною у частині першій статті 3 цього Закону, за яке законом встановлено кримінальну, адміністративну, дисциплінарну та/або цивільно-правову відповідальність.

Відповідно до частини 1 статті 28 вказаного Закону, особи, зазначені у пунктах 1 і 2 частини 1 статті 3 цього Закону, зобов`язані: 1) вживати заходів щодо недопущення виникнення реального, потенційного конфлікту інтересів; 2) повідомляти не пізніше наступного робочого дня з моменту, коли особа дізналася чи повинна була дізнатися про наявність у неї реального чи потенційного конфлікту інтересів безпосереднього керівника, а у випадку перебування особи на посаді, яка не передбачає наявності у неї безпосереднього керівника, або в колегіальному органі - Національне агентство чи інший визначений законом орган або колегіальний орган, під час виконання повноважень у якому виник конфлікт інтересів, відповідно; 3) не вчиняти дій та не приймати рішень в умовах реального конфлікту інтересів; 4) вжити заходів щодо врегулювання реального чи потенційного конфлікту інтересів.

У диспозиції частини 1 статті 172-7 КУпАП закріплено, що відповідальність за вказане правопорушення настає у разі неповідомлення особою у встановлених законом випадках та порядку про наявність у неї реального конфлікту інтересів.

Реальний конфлікт інтересів, відповідно до абзацу 12 частини 1 статті 1 Закону, це - суперечність між приватним інтересом особи та її службовими чи представницькими повноваженнями, що впливає на об`єктивність або неупередженість прийняття рішень, або на вчинення чи невчинення дій під час виконання зазначених повноважень.

Приватний інтерес, відповідно до абзацу 11 частини 1 статті 1 Закону, це - будь-який майновий чи немайновий інтерес особи, у тому числі зумовлений особистими, сімейними, дружніми чи іншими позаслужбовими стосунками з фізичними чи юридичними особами, у тому числі ті, що виникають у зв`язку з членством або діяльністю в громадських, політичних, релігійних чи інших організаціях.

Відповідно до рішення Бушевської сільської ради Рокитнянського району Київської області від 06 листопада 2015 року № 1-1-VII за громадянином ОСОБА_1 визнано повноваження сільського голови Бушевської сільської ради, обраного 25 жовтня 2015 року.

Відповідно до частини 1 статті 42 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» від 21 травня 1997 року, повноваження новообраного сільського, селищного, міського голови починаються з моменту складення ним присяги відповідно до Закону України «Про службу в органах місцевого самоврядування» на пленарному засіданні відповідної сільської, селищної, міської ради, на якому відповідною територіальною виборчою комісією були оголошені рішення щодо його обрання та реєстрації. Повноваження сільського, селищного, міського голови закінчуються в день відкриття першої сесії відповідної сільської, селищної, міської ради, обраної на наступних чергових місцевих виборах, або, якщо рада не обрана, з моменту вступу на цю посаду іншої особи, обраної на наступних місцевих виборах, крім випадків дострокового припинення його повноважень відповідно до частин першої та другої статті 79 цього Закону.

Статтями 2, 3 Закону України «Про службу в органах місцевого самоврядування» визначено, що посадовою особою місцевого самоврядування є особа, яка працює в органах місцевого самоврядування, має відповідні посадові повноваження щодо здійснення організаційно-розпорядчих та консультативно-дорадчих функцій і отримує заробітну плату за рахунок місцевого бюджету. Посадами в органах місцевого самоврядування є в тому числі виборні посади, на які особи обираються на місцевих виборах.

Відповідно до частини 1 статті 12 Закону України «Про місцеве самоврядування», сільський, селищний, міський голова є головною посадовою особою територіальної громади відповідно села (добровільного об?єднання в одну територіальну громаду жителів кількох сіл), селища, міста. Сільський, селищний, міський голова обирається відповідною територіальною громадою на основі загального, рівного, прямого виборчого права шляхом таємного голосування в порядку, визначеному законом, і здійснює свої повноваження на постійній основі. Строк повноважень сільського, селищного, міського голови, обраного на чергових місцевих виборах, визначається Конституцією України . Сільський, селищний, міський голова очолює виконавчий комітет відповідної сільської, селищної, міської ради, головує на її засіданнях.

Частиною 1 статті 14 Закону України «Про службу в органах місцевого самоврядування» визначено, що посади селищних і сільських голів віднесено до 4 категорії посад в органах місцевого самоврядування.

На посадових осіб місцевого самоврядування поширюються вимоги та обмеження, встановлені Законом України «Про запобігання корупції» (частина 2 статті 12 Закону України «Про службу в органах місцевого самоврядування»).

Згідно підпункту б) пункту 1 статті 3 Закону України «Про запобігання корупції», дія Закону поширюється в тому числі на сільських, селищних, міських голів.

Отже, ОСОБА_1 , будучи сільським головою Бушевської сільської ради, є суб`єктом, на якого поширюється дія Закону України «Про запобігання корупції» та є суб`єктом відповідальності за вчинення правопорушень, пов`язаних з корупцією.

В судовому засіданні ОСОБА_1 стверджує, що він був обізнаний про розгляд питання про затвердження технічної документації про передачу земельної ділянки у власність його дружині ОСОБА_2 на сесії ради, та перед початком сесії повідомив про наявність конфлікту інтересів під час вирішення вказаного питання та не приймав участі у голосуванні з цього питання.

Аналогічні пояснення ОСОБА_1 викладені у його письмових поясненнях від 16 червня 2021 року.

Такі ж обставини підтверджуються показаннями свідків ОСОБА_3 та ОСОБА_7 , наданими в судовому засіданні.

Згідно з частиною 2 статті 35 Закону України «Про запобігання корупції» (чинної на день проведення сесії), у разі виникнення реального чи потенційного конфлікту інтересів у особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, прирівняної до неї особи, яка входить до складу колегіального органу (комітету, комісії, колегії тощо), вона не має права брати участь у прийнятті рішення цим органом.

Про конфлікт інтересів такої особи може заявити будь-який інший член відповідного колегіального органу або учасник засідання, якого безпосередньо стосується питання, що розглядається. Заява про конфлікт інтересів члена колегіального органу заноситься в протокол засідання колегіального органу.

Частиною 1 статті 59-1 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» визначено, що сільський, селищний, міський голова, секретар, депутат сільської, селищної, міської ради, голова, заступник голови, депутат районної, обласної, районної у місті ради бере участь у розгляді, підготовці та прийнятті рішень відповідною радою за умови самостійного публічного оголошення про це під час засідання ради, на якому розглядається відповідне питання.

Надаючи оцінку протоколу 44 чергової сесії сьомого скликання Бушевської сільської ради від 20 березня 2020 року, як доказу винуватості ОСОБА_1 , суд враховує наступне.

Відповідно до частини 16 статті 46 Закону України «Про місцеве самоврядування», протоколи сесій сільської, селищної, міської ради, прийняті нею рішення підписуються особисто сільським, селищним, міським головою, районної у місті, районної, обласної ради - головою відповідної ради, у разі їх відсутності - відповідно секретарем сільської, селищної, міської ради, відповідно заступником голови районної у місті, районної ради чи першим заступником, заступником голови обласної ради, а у випадку, передбаченому частинами сьомою та восьмою цієї статті, - депутатом ради, який за дорученням депутатів головував на її засіданні.

Таким чином, протокол сесії сільської ради набуває юридичного значення з моменту підписання його особами, визначеними частиною 16 статті 46 Закону України «Про місцеве самоврядування». Такий підпис свідчить про підтвердження відповідною особою того, що в протоколі зафіксовані саме ті дії, які здійснювалися колегіальним органом під час проведення сесії.

З копії протоколу 44 чергової сесії від 20 березня 2020 року, який наявний в матеріалах справи, та на підставі якого складено протокол про адміністративне правопорушення, передбачене частиною 2 статті 172-7 КУпАП, вбачається, що протокол не містить такого обов`язкового реквізиту, як підпис голови сільської ради.

Враховуючи те, що протокол сесії, набуває чинності з моменту його підписання, досліджений протокол не є підписаним, він не може бути допустимим доказом винуватості ОСОБА_1 .

Крім того, з наданої стороною захисту інформації завідувача Рокитнянського архівного сектору від 25 листопада 2021 року № 06-04/126 вбачається, що письмові звернення щодо надання завірених копій протоколу 44 чергової сесії Бушевської сільської ради до архівного сектору не надходили.

За таких обставин, оперуповноваженим 1-го сектору (протидії корупції) управління стратегічних розслідувань в Київській області Департаменту стратегічних розслідувань Національної поліції України капітаном поліції Ототюком М.В. складено протокол № 654 про вчинення адміністративного правопорушення, пов`язаного з корупцією, передбаченого частиною 1 статті 172-7 КУпАП, громадянином ОСОБА_1 на підставі доказів, щодо яких відсутня інформація про їх отримання працівником поліції у порядку та у спосіб, передбачений Законом.

Статтею 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» передбачено, що суди застосовують при розгляді справи Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року та практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях неодноразово зазначав, що деякі справи про адміністративні правопорушення за своєю суттю мають кримінальний характер та повністю співпадають під гарантії статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, що вимагає дотримання стороною обвинувачення, яку у цій справі представляє особа, яка склала протокол про адміністративне правопорушення, відповідного доказового забезпечення, що передбачає такий рівень доказування, який не залишає жодних розумних сумнівів щодо доведеності вини обвинуваченого.

В статті 62 Конституції України закріплено положення, що відображають сутність презумпції невинуватості.

За змістом вказаної статті, особа вважається невинуватою у вчиненні злочину і не може бути піддана покаранню, поки її вину не буде доведено в законному порядку і встановлено обвинувальним вироком суду. Ніхто не зобов'язаний доводити свою невинуватість у вчиненні злочину. Обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, отриманих незаконним шляхом, а також на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

У рішенні № 23-рп/2010 від 22 грудня 2010 року Конституційний Суд України дійшов висновку, що адміністративна відповідальність в Україні та процедура притягнення до адміністративної відповідальності ґрунтуються на конституційних принципах та правових презумпціях, які зумовлені визнанням і дією принципу верховенства права в Україні.

Отже, процедура притягнення до адміністративної відповідальності, ґрунтується, в тому числі, і на закріпленій в статті 62 Конституції України презумпції невинуватості.

Обов'язок доводити вину, як складова презумпції невинуватості, покладається на адміністративний орган та посадових осіб, які встановили факт скоєння протиправного вчинку і порушили провадження в справі.

За приписам статті 7 КУпАП, ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом.

Суддя зобов'язаний всебічно, повно й об'єктивно досліджувати всі обставини справи і давати їх правильну правову оцінку. Постанова судді про визнання особи винною у вчиненні адміністративного правопорушення має бути обґрунтована достатніми і незаперечними доказами.

Об`єктивною стороною правопорушення, відповідальність за яке передбачена частиною 1 статті 172-7 КУпАП, є неповідомлення особою у встановлених законом випадках та порядку про наявність у неї реального конфлікту інтересів.

З досліджених в судовому засіданні доказів (показі свідків) вбачається, що ОСОБА_1 повідомив про наявність у нього конфлікту інтересів перед початком сесії, на якій розглядалося питання щодо затвердження технічної документації із землеустрою та надання у власність земельної ділянки його дружині ОСОБА_2 .

Дані протоколу 44 чергової сесії від 20 березня 2020 року не спростовують вказаних обставин, оскільки вказаний протокол визнаний судом недопустимим доказом у цій справі.

Пунктом 1 частини 1статті 247 КУпАП, передбачено, що провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю в разі відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

Встановлені при розгляді справи про адміністративне правопорушення обставини свідчать про недоведеність допустимими та достовірними доказами вини ОСОБА_1 у вчинення правопорушення, що полягає у неповідомлення особою у встановлених законом випадках та порядку про наявність у нього реального конфлікту інтересів, та самої події адміністративного правопорушення, передбаченого частиною 1 статті 172-7 КУпАП України.

Виходячи з положень статей 8, 62 Конституції України, дотримання принципу верховенства права є однією з підвалин демократичного суспільства. Обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачиться на його користь.

Встановлені обставини є підставою для закриття провадження у справі про адміністративне правопорушення за відсутності складу адміністративного правопорушення, передбаченого частиною 1 статті 172-7 КУпАП України.

Враховуючи наведене, керуючись ст.ст. 7, 9, 245, 247, 284 Кодексу України про адміністративні правопорушення,

П О С Т А Н О В И В :

Справу про адміністративне правопорушення, порушену відносно ОСОБА_1 за частиною 1 статті 172-7 КУпАП, закрити на підставі пункту 1 частини 1 статті 247 КУпАП, за відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена до Київського апеляційного суду через Миронівський районний суд Київської області впродовж десятиденного терміну з дня винесення.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Суддя підпис Л.О.Капшук

Згідно з оригіналом.

Суддя Л.О.Капшук