Справа № 369/6865/21
Провадження № 3/369/4708/21
ПОСТАНОВА

Іменем України

11.10.2021 року м. Київ

Суддя Києво-Святошинського районного суду Київської області Козак Ірина Адамівна, за участю захисника Григоренка А. О., розглянувши матеріали справи про адміністративне правопорушення, що надійшли з УПП в Київській області, про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, який проживає за адресою: АДРЕСА_1 ,

ч. 1 ст. 127-1 Кодексу України про адміністративні правопорушення (далі - КУпАП),

встановила:

Відповідно до протоколу про адміністративне правопорушення серії ААБ № 335560, 26 березня 2021 року о 17:32, ОСОБА_1 , будучи керівником випробувальної лабораторії ТОВ КСЦ «Конкорд» № 01284, що розташована, за адресою: вул. Камінського, 7 в м. Буча Бучанського району Київської області, видав протокол перевірки технічного стану транспортного засобу № 01284-00194-21 (серії ВР № 553379) на мікроавтобус «Iveco Turbo Daily» днз НОМЕР_1 з порушенням вимог законодавства у сфері здійснення ОТК, а саме невірно проведено ідентифікацію транспортного засобу, чим порушено вимоги п. 12 та п. 18 порядку проведення ОТК, в тому числі невідповідність коду оцінки 001.010 обсягу перевірки технічного стану транспортного засобу, тобто вчинив адміністративне правопорушення, передбачене ч. 1 ст. 127-1 КУпАП.

У судові засідання призначені на 14 червня та 18 червня 2021 року ОСОБА_1 не з`явився, надіслав на адресу суду клопотання про відкладення судового розгляду у справі у зв`язку з карантинними обмеженнями запровадженими в Україні.

Вказані клопотання ОСОБА_1 судом задоволені в повному обсязі та судовий розгляд у справі відкладено на 12:00 год. 16 серпня 2021 року.

У судові засідання призначені на 16 серпня, 13 вересня та 11 жовтня ОСОБА_1 не з`явився, про дату, місце та час розгляду справи повідомлений у передбаченому законом порядку. Будь-яких клопотань про його участь в судовому засіданні не надходило, у зв`язку з чим суд вважає за можливе розглянути справу за відсутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, оскільки його явка до судового засідання не є обов`язковою.

Разом з тим в судовому засіданні захисник Григоренко А. О. в інтересах ОСОБА_1 звернувся до суду з клопотанням про закриття провадження у справі щодо його довірителя на підставі п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП, за відсутністю складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 127-1 КУпАП. Дане клопотання аргументував тим, що його довіритель ОСОБА_1 не визнає своєї винуватості у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 127-1 КУпАП, що полягає у видачі документу про технічну справність транспортного засобу, що підлягає обов`язковому технічному контролю, з порушенням проведення перевірки технічного стану такого транспортного засобу. Оскільки транспортний засіб «Iveco Turbo Daily» днз НОМЕР_1 , перебував у технічно справному стані та перевірка була проведена у відповідності до Вимог до перевірки конструкції та технічного стану колісного транспортного засобу, методи такої перевірки затверджених Наказом Міністерства Інфраструктури № 710 від 26 листопада 2012 року. Однак при видачі свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу була допущена технічна описка, яка в подальшому ОСОБА_1 була виправлена, а саме в частині зазначення категорії транспортного засобу вказав «N2» замість «N1». Вважає, що ця технічна помилка допущена в оформленні відповідного документу жодним чином не впливає на технічний стан автомобіля та не свідчить про порушення вищевказаного порядку. Крім того, ОСОБА_1 не мав умислу на внесення невірних даних до свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу та дізнавшись про неї виправив її. Тому захисник Григоренко А. О. просив його клопотання задовольнити та закрити провадження у справі щодо ОСОБА_1 , у зв`язку з відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 127-1 КУпАП.

За таких обставин, заслухавши пояснення та доводи захисника Григоренка А. О. надані суду в інтересах ОСОБА_1 , дослідивши наявні у справі докази в їх сукупності, суд дійшов такого висновку.

Відповідно до ст. 7 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням, інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

Згідно з ст. 245 КУпАП завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом.

Статтею 280 КУпАП визначено, що орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують адміністративну відповідальність, чи заподіяну майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Положеннями ст. 251 КУпАП передбачено, що доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються, зокрема, протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, речовими доказами, іншими документами.

Обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених ст. 255 цього Кодексу.

Згідно з ст. 252 КУпАП, орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Європейський суд з прав людини в своїх рішеннях, зокрема, по справам «Кобець проти України» від 14 лютого 2008 року, «Берктай проти Туреччини» від 08 лютого 2001 року, «Леванте проти Латвії» від 07 листопада 2002 року неодноразово вказує, що оцінюючи докази, суд застосовує принцип доведення «за відсутності розумних підстав для сумніву», що може бути результатом цілої низки ознак або достатньо вагомих, чітких і узгоджених між собою неспростовних презумпцій.

У відповідності до роз`яснень, які містяться в ч. 2 п. 19 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 01 листопада 1996 року № 9 «Про застосування Конституції України при здійсненні правосуддя», визнання особи винуватою може мати місце лише за умови доведеності її вини.

Також, беручи до уваги статті 9-12, 280 КУпАП, підставою для притягнення особи до адміністративної відповідальності за нормами КУпАП є встановлення в діянні цієї особи всіх обов`язкових ознак складу адміністративного правопорушення, передбаченого відповідною нормою КУпАП, зокрема об`єктивної та суб`єктивної сторони правопорушення.

Частиною 1 ст. 127-1 КУпАП передбачено відповідальність за видачу документа про технічну справність транспортного засобу, що підлягає обов`язковому технічному контролю, з порушенням порядку проведення перевірки технічного стану такого транспортного засобу.

Об`єктом даного адміністративного правопорушення є суспільні відносини у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху. Об`єктивна сторона правопорушення виражається у таких формах: видача документа про технічну справність транспортного засобу, що підлягає обов`язковому технічному контролю, з порушенням порядку проведення перевірки технічного стану такого транспортного засобу; видача документа про технічну справність транспортного засобу, що підлягає обов`язковому технічному контролю, без проведення перевірки його технічного стану; видача спеціального знака державного зразка з порушенням встановленого Законом порядку укладення договору обов`язкового страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів, що підлягають обов`язковому технічному контролю.

Суб`єкт адміністративного правопорушення - спеціальний (посадові особи). Суб`єктивна сторона правопорушення визначається ставленням до наслідків і характеризується наявністю вини у формі прямого чи непрямого умислу.

Дії особи, поведінка якої є предметом дослідження, у кожному випадку потрібно оцінювати у контексті положень ст. 9 КУпАП, де закріплено поняття адміністративного правопорушення. Відповідно до цієї норми - адміністративним правопорушенням (проступком) визначається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління, вчинена суб`єктом правопорушення, і за яку передбачено адміністративну відповідальність.

Тобто, склад будь-якого адміністративного правопорушення, що передбачене законом, характеризується єдністю чотирьох елементів: об`єкт і об`єктивна сторона, суб`єкт і суб`єктивна сторона. При цьому, не доведення або відсутність в діянні конкретної особи будь-якого з цих елементів, виключає склад відповідного правопорушення, а значить і адміністративну відповідальність за вчинення такого діяння.

Суб`єктивна сторона адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 127-1 КУпАП, характеризується наявністю вини у формі прямого чи непрямого умислу.

Статтею 10 КУпАП встановлено, що адміністративне правопорушення визнається вчиненим умисно, коли особа, яка його вчинила, усвідомлювала протиправний характер своєї дії чи бездіяльності, передбачала її шкідливі наслідки і бажала їх або свідомо допускала настання цих наслідків.

Разом з тим, в матеріалах справи відсутні будь-які докази того, що ОСОБА_1 вчинив відповідні дії умисно, натомість його захисник надав у судовому засіданні відомості про усунення ОСОБА_1 допущеної ним технічної описки в свідоцтві про реєстрацію транспортного засобу «Iveco Turbo Daily» днз НОМЕР_1 , в частині категорії транспортного засобу.

За таких обставин, вислухавши пояснення та доводи захисника Григоренка А. О., дослідивши матеріали справи, серед яких протокол про адміністративне правопорушення серії БД № 335560 від 13 травня 2021 року, лист заступника начальника РСЦ ГСЦ МВС у Київській області, суд дійшов висновку, що клопотання захисника Григоренка А. О. підлягає задоволенню, а провадження у справі щодо ОСОБА_1 закриттю за відсутності події та складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 127-1 КУпАП.

При цьому, суд враховує, що згідно з інформацією, що міститься у листі заступника начальника РСЦ ГСЦ МВС у Київській області від 01 квітня 2021 року № 31/10-1311 прийнято рішення про визнання протоколу технічного стану транспортного засобу № 01284-0019 від 26 березня 2021 року недійсним, про що внесено відповідну інформацію Єдиного державного реєстру транспортних засобів.

Суд зауважує, що для притягнення особи до адміністративної відповідальності, необхідно довести наявність в її діях (бездіяльності) складу та події адміністративного правопорушення. Склад будь-якого адміністративного правопорушення, що передбачене законом, характеризується єдністю чотирьох елементів: об`єкт і об`єктивна сторона, суб`єкт і суб`єктивна сторона. При цьому, не доведення або відсутність в діянні конкретної особи будь-якого з цих елементів, виключає склад відповідного правопорушення, а значить і адміністративну відповідальність за вчинення такого діяння.

Відповідно до ст. 62 Конституції України, усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Відповідно до принципу «поза розумним сумнівом», зміст якого сформульований у п. 43 рішення ЄСПЛ у справі «Кобець проти України» від 14 лютого 2008 року, доказування, зокрема, має випливати із сукупності ознак чи неспростовних презумпції, достатньо вагомих, чітких та узгоджених між собою, а за відсутності таких ознак не можна констатувати, що винуватість обвинуваченого доведено поза розумним сумнівом.

Ураховуючи вищевикладене слід зазначити, зважаючи на практику Європейського суду з прав людини у справах «Малофєєва проти Росії» (рішення від 30 травня 2013 року, заява № 36673/04), «Карелін проти Росії» (рішення від 20 вересня 2016 року, заява № 926/08), суд не має права самостійно відшукувати докази винуватості особи у вчиненні правопорушення, оскільки, таким чином, неминуче перебиратиме на себе функції обвинувача, позбавляючись статусу незалежного органу правосуддя, що є порушенням ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Положення ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зводяться до того, що кожен вважається невинуватим доти, доки його вину не буде доведено в законному порядку.

У справі «Barbera, Messegu and Jabardo v.Spain» від 06 грудня 1998 року (п. 146) Європейський суд з прав людини встановив, що принцип презумпції невинності вимагає серед іншого, щоб виконуючи свої обов`язки, судді не починали розгляд справи з упередженої думки, що особа скоїла правопорушення, яке ставиться їй в провину; всі сумніви, щодо її винуватості повинні тлумачитися на користь цієї особи.

Згідно з п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.

Таким чином, викладене вище дає обґрунтовані підстави вважати про недоведеність матеріалами справи складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 127-1 КУпАП, яке ставиться у вину ОСОБА_1 , оскільки у відповідності до вимог ст. 62 Конституції України, обвинувачення не може ґрунтуватися на припущеннях, а усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь, у зв`язку з чим справа про адміністративне правопорушення підлягає закриттю на підставі п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП, за відсутністю події та складу адміністративного правопорушення.

На підставі викладеного, керуючись ст. 247, 124, 280, 268, 283, 284, 291 КУпАП, суддя,

постановила:

Провадження у справі ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за ч. 1 ст. 127-1 КУпАП (протокол про адміністративне правопорушення серія БД №335 560 від 13 травня 2021 року) закрити на підставі п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП за відсутності події та складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена до Київського апеляційного суду через Києво-Святошинський районний суд Київської області протягом десяти днів з дня винесення постанови.

Суддя І. А. Козак