П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

19 листопада 2021 року суддя Солом`янського районного суду м. Києва Кушнір С.І., за участю секретаря Федоренко Д.В., представника Київської міської митниці ДМС Келеберденка В.В., розглянувши матеріали, які надійшли від Київської митниці Державної митної служби України про притягнення до адміністративної відповідальності громадянина України ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , адреса проживання: АДРЕСА_1 , паспорт громадянина України НОМЕР_1 , виданий 1216,

за ознаками порушення митних правил, відповідальність за яке передбачена ст. 471 Митного кодексу України, -

В С Т А Н О В И В:

17.11.2021 р. до Солом`янського районного суду м. Києва від Київської митниці Держмитслужби Державної митної служби України надійшов адміністративний матеріал з протоколом про порушення митних правил №3749/10000/21 від 18.10.2021 року, складений відносно громадянина України ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за ознаками порушення митних правил, передбачених ст. 471 Митного кодексу України.

Відповідно до протоколу №3749/10000/21 про порушення митних правил від 18.10.2021 року, вбачається, що 18.10.2021 року о 11 год. 00 хв. на митному посту «Аеропорт «Київ» (Жуляни)» Київської митниці під проведення вибіркового митного контролю на лінії спрощеного митного контролю «зеленого коридору» «Відліт» терміналу «А» МА «Київ», під час проведення митного контролю, який відлітав авіарейсом W67301, літаком WIZZ AIR, Київ-Дортмунд, було зупинено громадянина України ОСОБА_1 , який своїми діями обрав канал, позначений символами зеленого кольору - «зелений коридор», тим самим, відповідно до ч. 5 ст. 366 МК України заявив про те, що переміщувані ним через митний кордон України товари не підлягають письмовому декларуванню, оподаткуванню митними платежами, не підпадають під встановлені законодавством заборони та обмеження щодо ввезення на митну територію України та засвідчив про факти, що мають юридичне значення.

Відповідно до положень ч.2 ст.366 МК України канал, позначений символами зеленого кольору - «Зелений коридор» призначений для декларування шляхом вчинення дій громадянами, які переміують через митний крдон України товари в обсягах, що не підлягають оподаткуванню митними платежами та не підпадають під встановлені законодавством заборони або обмеження одо ввезення на митну територію України або вивезеня за межі цієї території і не підлягають письмовому декларуванню.

Відповідно до ч. 4, ч. 5 ст. 366 Митного кодексу України, громадянин самостійно обирає "зелений коридор" або "червоний коридор" для проходження митного контролю.

При цьому перетин особою (громадянином), що переміщує товари через митний кордон - «зеленої лінії», згідно положень Наказу Міністерства Фінансів України №671 від 03.08.2018 «Про затвердження Порядку виконання митних формальностей на повітряному транспорті», яка позначає початок «зеленого коридору», вказує, що для проходження митного контролю особою (громадянином) обрано «зелений коридор», і декларування переміщуваних товарів здійснюється шляхом вчинення дій.

При усному опитуванні було встановлено, що пасажир ОСОБА_1 , переміщує готівку, зі злів пасажира в межах дозволеного. Зазначений громадянин був запрошений до оглядової кімнати, під час митного огляду, було виявлено 11 200 євро. Пасажиру було пропущено через митний кордон 10000 євро.

Ст. 197 Митного кодексу України встановлюються обмеження щодо переміщення окремих товарів через митний кордон України.

Частиною 3 ст. 197 Митного кодексу України зазначено, що обмеження щодо ввезення на митну територію України та вивезення за межі митної території України валютних цінностей, а також порядок переміщення їх через митний кордон України, у тому числі особливості декларування валютних цінностей (зокрема, визначення граничних сум валютних цінностей, які підлягають письмовому або усному декларуванню), можуть встановлюватися Національним банком України.

Так, Постанова Правління Національного банку України від 02 січня 2019 року № 3 «Про затвердження Положення про транскордонне переміщення валютних цінностей» визначає порядок ввезення, пересилання на митну територію України, вивезення, пересилання з митної території України або транзит через митну територію України фізичними особами, юридичними особами та банками готівкової валюти і банківських металів.

Постанова Правління Національного банку України від 02 січня 2019 року № 5 «Про затвердження Положення про заходи захисту та визначення порядку здійснення окремих операцій в іноземній валюті» визначає порядок ввезення, пересилання на митну територію України, вивезення, пересилання з митної території України або транзит через митну територію України фізичними особами, юридичними особами та банками готівкової валюти і банківських метал.

Відповідно до пункту 18 «Положення про заходи захисту та визначення порядку здійснення окремих операцій в іноземній валюті» фізична особа ввозить в Україну та вивозить за межі України готівкову валюту і банківські метали в сумі/вартістю, що дорівнює або перевищує в еквіваленті 10000 євро, на підставі документів, що підтверджують зняття цією фізичною особою готівки з власних рахунків у банках і квитанції про здійснення валютно-обмінної операції з цією готівкою виключно на ту суму, що перевищує на день вивезення/пересилання в еквіваленті 10000 євро, за умови її письмового декларування митному органу в повному обсязі.

Пасажир ОСОБА_1 , митної декларації не заповнював, з приводу декларування валютних цінностей до інспекторів митниці не звертався, самостійно обрав форму проходження митного контролю - проходження через «зелений коридор» чим засвідчив про відсутність товарів, що підлягають письмовому декларуванню, або підпадають під встановлені законодавством заборони та/або обмеження. Будь-які документи на переміщення валютних цінностей через митний кордон України у пасажира при перетині зони митного контролю були відсутні.

Враховуючи викладене, митний орган прийшов до висновку, що своїми діями пасажир ОСОБА_1 порушив встановлений Митним кодексом України порядок проходження митного контролю в зонах (коридорах) спрощеного митного контролю, а саме, обравши формою проходження митного контролю - проходження через «зелений коридор», перемістив товари, на які законодавством України встановлені обмеження.

Зазначені дії мають ознаки порушення митних правил, передбаченого (передбачених) статтею 471 Митного кодексу України.

В зв`язку з чим, 18.10.2021року працівниками Державної митної служби України відносно громадянина України ОСОБА_1 , складено протокол про порушення митних правил №3749/10000/21 за ознаками вчинення правопорушення, передбаченого ст. 471 Митного кодексу України.

За протоколом про порушення митних правил №3749/10000/21 від 18.10.2021 предмети правопорушення, а саме: 1200 євро, що за курсом НБУ на день вчинення правопорушення становить 36535,20 грн., вилучені та передані у касу Київської митниці ДФС.

Представник Київської митниці Державної митної служби України в судовому засіданні вважав обставини викладені в протоколі про порушення митних правил №3749/10000/21 від 18.10.2021 року доведеними та просив притягнути громадянина України ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , до адміністративної відповідальності за порушення митних правил за ст. 471 МК України, застосувавши до нього адміністративне стягнення у виді накладення штрафу в розмірі ста неоподатковуваних мінімумів доходів громадян з конфіскацією предметів правопорушення, посилаючись на те, що матеріали адміністративної справи містять достатньо доказів на підтвердження порушення митних правил з боку останнього.

Особа, яка притягується до адміністративної відповідальності, громадянин України ОСОБА_1 , в судове засідання не з`явився, про розгляд справи повідомлявся належним чином. Заперечення проти викладеного в протоколі про порушення митних правил не подавав та викладених у ньому обставин не спростував.

Згідно ч. 4 ст. 526 МК України, справа про порушення митних правил може бути розглянута за відсутності особи, яка притягується до адміністративної відповідальності за це правопорушення, лише у випадках, якщо є дані про своєчасне її сповіщення про місце і час розгляду справи і якщо від неї не надійшло клопотання про перенесення розгляду справи.

З урахуванням вимог ст. 526 МК України, суд вважає можливим розглянути справу у відсутності особи, яка притягується до адміністративної відповідальності.

Заслухавши пояснення представника митного органу, дослідивши та оцінивши зібрані матеріали справи, суд приходить до наступного висновку.

Згідно ст. 9 КУпАП, адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Підставою притягнення особи до адміністративної відповідальності є наявність в її діях складу адміністративного правопорушення - сукупності юридичних ознак (об`єктивних і суб`єктивних), що визначаються вчинене протиправне діяння як конкретне адміністративне правопорушення.

За положеннями п. 3 ч. 1ст. 8 МК України, державна митна справа здійснюється на основі принципів законності та презумпції невинуватості.

Згідно ч. 1 ст. 486 Митного кодексу України, завданнями провадження у справах про порушення митних правил є своєчасне, всебічне, повне та об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її з дотриманням вимог закону, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню порушень митних правил, та запобігання таким правопорушенням.

Згідно з ст. 487 МК України провадження у справах про порушення митних правил здійснюється відповідно до цього Кодексу, а в частині, що не регулюється ним, - відповідно до законодавства України про адміністративні правопорушення.

За змістом ст. 280 КУпАП, орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинене правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують чи обтяжують відповідальність, чи заподіяно матеріальну шкоду, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Аналогічні вимоги також закріплені в ст. 489 МК України.

Відповідно до ч. 1 ст. 458 МК України порушення митних правил є адміністративним правопорушенням, яке являє собою протиправні, винні (умисні або з необережності) дії чи бездіяльність, що посягають на встановлений цим Кодексом та іншими актами законодавства України порядок переміщення товарів, транспортних засобів комерційного призначення через митний кордон України, пред`явлення їх митним органам для проведення митного контролю та митного оформлення, а також здійснення операцій з товарами, що перебувають під митним контролем або контроль за якими покладено на митні органи цим Кодексом чи іншими законами України, і за які цим Кодексом передбачена адміністративна відповідальність.

Підставою притягнення особи до адміністративної відповідальності є наявність в її діях складу адміністративного правопорушення. Склад правопорушення - це сукупність названих у законі ознак, за наявності яких небезпечне і шкідливе діяння визнається конкретним правопорушенням. Такі ознаки мають об`єктивний і суб`єктивний характер. Тобто при складанні протоколу про порушення митних правил, інспектором митниці повинні бути враховані ознаки складу правопорушення та відповідати диспозиції статті до якої притягується, особа за порушення митних правил. У іншому випадку відсутність однієї із ознак складу правопорушення виключає можливість притягнення особи до відповідальності.

Судом встановлено, що 18.10.2021 року о 11 год. 00 хв. на митному посту «Аеропорт «Київ» (Жуляни)» Київської митниці під проведення вибіркового митного контролю на лінії спрощеного митного контролю «зеленого коридору» «Відліт» терміналу «А» МА «Київ», під час проведення митного контролю, який відлітав авіарейсом W67301, літаком WIZZ AIR, Київ-Дортмунд, було зупинено громадянина України ОСОБА_1 , який своїми діями обрав канал, позначений символами зеленого кольору - «зелений коридор», тим самим, відповідно до ч. 5 ст. 366 МК України заявив про те, що переміщувані ним через митний кордон України товари не підлягають письмовому декларуванню, оподаткуванню митними платежами, не підпадають під встановлені законодавством заборони та обмеження щодо ввезення на митну територію України та засвідчив про факти, що мають юридичне значення.

Відповідно до положень ч.2 ст.366 МК України канал, позначений символами зеленого кольору - «Зелений коридор» призначений для декларування шляхом вчинення дій громадянами, які переміують через митний крдон України товари в обсягах, що не підлягають оподаткуванню митними платежами та не підпадають під встановлені законодавством заборони або обмеження одо ввезення на митну територію України або вивезеня за межі цієї території і не підлягають письмовому декларуванню.

Відповідно до ч. 4, ч. 5 ст. 366 Митного кодексу України, громадянин самостійно обирає "зелений коридор" або "червоний коридор" для проходження митного контролю.

При цьому перетин особою (громадянином), що переміщує товари через митний кордон - «зеленої лінії», згідно положень Наказу Міністерства Фінансів України №671 від 03.08.2018 «Про затвердження Порядку виконання митних формальностей на повітряному транспорті», яка позначає початок «зеленого коридору», вказує, що для проходження митного контролю особою (громадянином) обрано «зелений коридор», і декларування переміщуваних товарів здійснюється шляхом вчинення дій.

При усному опитуванні було встановлено, що пасажир ОСОБА_1 , переміщує готівку, зі злів пасажира в межах дозволеного. Зазначений громадянин був запрошений до оглядової кімнати, під час митного огляду (ручна поклажа), було виявлено 11200 євро. Пасажиру було пропущено через митний кордон 10000 євро.

Встановлено, що на момент проходження митного контролю пасажир ОСОБА_1 , митної декларації не заповнював, з приводу декларування валютних цінностей до інспекторів митниці не звертався, самостійно обрав форму проходження митного контролю - проходження через «зелений коридор», чим засвідчив про відсутність товарів, що підлягають письмовому декларуванню, або підпадають під встановлені законодавством заборони та/або обмеження.

Будь-які документи на переміщення валютних цінностей через митний кордон України у пасажира при перетині зони митного контролю були відсутні.

Таким чином, своїми діями громадянин України ОСОБА_1 , під час проходження митного контролю залу «Приліт» терміналу «D» ДП МА «Бориспіль» Київської митниці Держмитслужби, порушив встановлений ст. 366 МК України порядок проходження митного контролю в зонах (коридорах) спрощеного митного контролю, а саме, обравши формою проходження митного контролю - проходження через «зелений коридор», перемістив товари, на які законодавством України встановлені обмеження.

Так, обмеження щодо переміщення окремих товарів через митний кордон України визначені ст. 197 МК України.

Так, відповідно до ст. 197 МК України, у випадках, передбачених законом, на коремі товари встановлюються обмеження щодо їх переміщення через митний кордон України. Пропуск таких товарів через митний кордон України та/або їх випуск залежно від вимог відповідного закону здійснюється митними органами на підставі отриманих від державних органів, інших установ та організацій, уповноважених на здійснення дозвільних або контрольних функцій щодо переміщення товарів, транспортних засобів комерційного призначення через митний кордон України, з використанням механізму «єдиного вікна» відповідних дозвільних документів та/або відомостей про включення (виключення) товару до (з) відповідного реєстру у формі електронних документів, засвідчених електронним цифровим підписом, які підтверджують дотримання встановлених обмежень щодо переміщення таких товарів через митний кордон України, якщо використання таких дозвільних документів та/або відомостей для здійснення митних формальностей передбачено законами України. У випадках, передбачених цим Кодексом, для здійснення митних формальностей можуть використовуватися паперові примірники таких документів, надані декларантом або уповноваженою ним особою.

Аналіз ч. 1 ст. 197 МК України дає підстави стверджувати те, що для визначення товару таким, який обмежений до переміщення через митний кордон України, необхідна наявність такої ознаки: пропуск таких товарів через митний кордон України здійснюється на підставі відповідних дозволів уповноважених органів державної влади, які виконують відповідні контролюючі функції.

При цьому, згідно з ч. 3 ст. 197 МК України обмеження щодо ввезення на митну територію України та вивезення за межі митної території України валютних цінностей, а також порядок переміщення їх через митний кордон України, у тому числі особливості декларування валютних цінностей (зокрема, визначення граничних сум валютних цінностей, які підлягають письмовому або усному декларуванню), можуть встановлюватися Національним банком України.

Відповідно до положень ст. 486 МК України та ст. 245 КУпАП, завданнями провадження в справах про адміністративне правопорушення є зокрема: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи та вирішення її в точній відповідності з законом.

Згідно з приписами ст. 489 МК України та ст. 289 КУпАП, при розгляді справи підлягають з`ясуванню: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують та/або обтяжують її відповідальність, чи є підстави для звільнення особи, що вчинила правопорушення, від адміністративної відповідальності, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Згідно з положеннями Митного кодексу в Україні запроваджена двоканальна система митного контролю товарів, що переміщуються через митний кордон України громадянами, яка дає громадянам змогу здійснювати декларування, обираючи один з двох каналів проходу (проїзду транспортними засобами особистого користування) через митний кордон України («зелений» та «червоний» коридори).

Так, відповідно до ч. 1 ст. 8 Закону України «Про валюту і валютні операції транскордонне переміщення фізичними особами валютних цінностей у сумі, що дорівнює або перевищує еквівалент 10 тисяч євро за офіційним курсом валют, встановленим Національним банком України на день переміщення через митний кордон України, підлягає письмовому декларуванню митним органом, у порядку, визначеному Кабінетом Міністрів України.

Згідно з частиною 3 цієї статті, Порядок транскордонного переміщення валютних цінностей суб`єктами валютних операцій і уповноваженими установами визначається Національним банком України з урахуванням норм частини першої цієї статті.

Так, Постанова Правління Національного банку України від 02 січня 2019 року № 3 «Про затвердження Положення про транскордонне переміщення валютних цінностей» визначає порядок ввезення, пересилання на митну територію України, вивезення, пересилання з митної території України або транзит через митну територію України фізичними особами, юридичними особами та банками готівкової валюти і банківських металів.

Постанова Правління Національного банку України від 02 січня 2019 року № 5 «Про затвердження Положення про заходи захисту та визначення порядку здійснення окремих операцій в іноземній валюті» визначає порядок ввезення, пересилання на митну територію України, вивезення, пересилання з митної території України або транзит через митну територію України фізичними особами, юридичними особами та банками готівкової валюти і банківських метал.

Відповідно до пункту 18 «Положення про заходи захисту та визначення порядку здійснення окремих операцій в іноземній валюті» фізична особа ввозить в Україну та вивозить за межі України готівкову валюту і банківські метали в сумі/вартістю, що дорівнює або перевищує в еквіваленті 10000 євро, на підставі документів, що підтверджують зняття цією фізичною особою готівки з власних рахунків у банках і квитанції про здійснення валютно-обмінної операції з цією готівкою виключно на ту суму, що перевищує на день вивезення/пересилання в еквіваленті 10000 євро, за умови її письмового декларування митному органу в повному обсязі.

Відповідно до Постанови Правління НБУ №3 від 02.01.2019 «Про затвердження Положення про транскордонне переміщення валютних цінностей», п. 5 фізична особа ввозить в Україну та вивозить за межі України готівкову валюту і банківські метали в сумі/вартістю, що не перевищує в еквіваленті 10000 євро, без письмового декларування митному органу. Пунктом 6 даної постанови закріплено, що фізична особа ввозить в Україну та вивозить за межі України готівкову валюту і банківські метали в сумі/вартістю, що дорівнює або перевищує в еквіваленті 10000 євро, за умови її письмового декларування митному органу в повному обсязі.

Як встановлено судом, пасажир - гр. України ОСОБА_1 , митної декларації не заповнював, з приводу декларування валютних цінностей до інспекторів митниці не звертався, самостійно обрав форму проходження митного контролю - проходження через «зелений коридор» чим засвідчив про відсутність товарів, що підлягають письмовому декларуванню, або підпадають під встановлені законодавством заборони та/або обмеження. Будь-які документи на переміщення валютних цінностей через митний кордон України у пасажира при перетині зони митного контролю були відсутні.

Згідно з ч. 5 ст. 366 МК України обрання «зеленого коридору» вважається заявою громадянина про те, що переміщувані ним через митний кордон України товари не підлягають письмовому декларуванню, оподаткуванню митними платежами, не підпадають під встановлені законодавством заборони та/або обмеження щодо ввезення на митну територію України або вивезення за межі цієї території та свідчить про факти, що мають юридичне значення.

Порядок декларування товарів, щодо яких є заборона або обмеження у ввезенні/вивезені через кордон України, у доступній та зрозумілій формі роз`яснюється на численних дошках інформації та електронних інформаційних табло, розташованих в різних приміщеннях на території будівлі аеропорту.

Диспозицією ст. 471 МК України встановлено, що правопорушенням є порушення встановленого цим Кодексом порядку проходження митного контролю в зонах (коридорах) спрощеного митного контролю, тобто переміщення через митний кордон України особою, яка формою проходження митного контролю обрала проходження (проїзд) через «зелений коридор», товарів, переміщення яких через митний кордон України заборонено або обмежено законодавством України, або товарів в обсягах, що перевищують неоподатковувану норму переміщення через митний кордон України.

Відповідальність за порушення митних правил настає для громадянина, який обрав проходження митного контролю «зеленим» коридором, з моменту перетину останнім «зеленої лінії», що позначає закінчення «зеленого» коридору.

Згідно ст. 495 МК України, доказами у справі про порушення митних правил є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку встановлюються наявність або відсутність порушення митних правил, винність особи у його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

У відповідності до ст. 252 КУпАП, орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Стаття 471 МК України передбачає відповідальність особи за вчинення дій щодо порушення встановленого порядку проходження митного контролю в зонах (коридорах) спрощеного митного контролю, тобто переміщення через митний кордон України особою, яка формою проходження митного контролю обрала проходження (проїзд) через "зелений коридор", товарів, переміщення яких через митний кордон України заборонено або обмежено законодавством України, або товарів в обсягах, що перевищують неоподатковувану норму переміщення через митний кордон України, що тягне за собою накладення штрафу в розмірі ста неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, а у разі якщо безпосередніми предметами правопорушення є товари, переміщення яких через митний кордон України заборонено або обмежено законодавством України, - також конфіскацію цих товарів.

Оскільки гр. України ОСОБА_1 своїми діями обрав порядок проходження митного контролю через зону спрощеного митного контролю «зелений коридор», де не передбачено наявність у пасажира предметів, на переміщення яких через митний кордон України встановлено заборони чи обмеження, то, таким чином, громадянин України ОСОБА_1 , переміщуючи через зону спрощеного митного контролю суму, що перевищує 10000 Євро, вчинив дії, які мають ознаки порушення митних правил, відповідальність за які передбачено ст. 471 МК України.

Закон не містить застережень щодо можливості іншого порядку переміщення предметів, щодо яких встановлено заборону чи обмеження.

На підставі зазначеного, дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку, що вина гр. України ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 471 МК України, повністю підтверджується дослідженими у судовому засідання доказами, зокрема, даними протоколу про порушення митних правил №3749/10000/21 від 18.10.2021 року та іншими документами в їх сукупності.

Згідно зі ст.ст. 245, 251, 252, 280 КУпАП при розгляді адміністративної справи органом (посадовою особою) повинно бути вжито всіх необхідних заходів для повного, всебічного і об`єктивного дослідження доказів та з`ясовано: чи було вчинено правопорушення, чи винна дана особа у його вчиненні, а також інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Оцінюючи в сукупності надані докази, суд знаходить їх належними та допустимими, у зв`язку з чим приходить до висновку, що факт вчинення порушення митних правил, передбаченого ст. 471 МК України повністю підтверджений в ході розгляду справи.

З огляду на наведене, в діях гр. України ОСОБА_1 наявний склад адміністративного правопорушення, відповідальність за яке, передбачена ст. 471 МК України.

Частиною 1 ст. 487 МК України передбачено, що провадження у справах про порушення митних правил здійснюється відповідно до цього Кодексу, а в частині, що не регулюється ним, - відповідно до законодавства України про адміністративні правопорушення.

Стаття 33 КУпАП визначає, що стягнення за адміністративне правопорушення накладається у межах, установлених цим Кодексом та іншими законами України. При накладенні стягнення враховуються характер вчиненого правопорушення, особа порушника, ступінь його вини, майновий стан, обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність.

Відповідно до санкції ст. 471 МК України, вчинення правопорушення передбаченого диспозицією цієї статті, тягне за собою накладення штрафу в розмірі ста неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, а у разі якщо безпосередніми предметами правопорушення є товари, переміщення яких через митний кордон України заборонено або обмежено законодавством України, - також конфіскацію цих товарів.

З огляду на викладене, гр. України ОСОБА_1 , слід визнати винним у порушенні митних правил за статтею 471 Митного Кодексу України та піддати адміністративному стягненню у вигляді штрафу в розмірі ста неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 1700,00 грн.

У відповідності з положеннями ст. 8 Конституції України в Україні визнається і діє принцип верховенства права.

Згідно ст. 9 Конституції України, а також ст. 17 Закону України «Про міжнародні договори» від 22.12.1993, міжнародні договори, згода на обов`язковість яких дана Верховною Радою України, є часткою національного законодавства України. Також передбачається, що якщо міжнародним договором встановлені інші права, ніж ті, які передбачені законодавством України, то застосовуються правила міжнародного договору України. Тобто в такому випадку міжнародно-правові норми мають пріоритетне значення.

17 липня 1997 Україна ратифікувала Європейську Конвенцію «Про захист прав людини і основоположних свобод», а також Протоколи 1, 2, 4, 7, 11, які є невід`ємною частиною Конвенції, чим визнала її дію в національній правовій системі, а також обов`язковість рішень Європейського Суду з прав людини по всім питанням, що стосуються тлумачення і застосування Конвенції.

Об`єктивна сторона правопорушення, яке вичинив гр. України ОСОБА_1 , полягає в недекларуванні товару при проходженні митного контролю в «зеленому коридорі», тобто в зоні спрощеного митного контролю, відповідальність за що передбачена ст. 471 МК України.

Згідно зі ст. 471 МК України за таке правопорушення передбачено накладення адміністративного стягнення у виді штрафу і конфіскації не задекларованої валюти або товару.

Разом з тим, відповідно до положень ч. 1 ст. 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожна фізична або юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений своєї власності інакше як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права.

Так, при вирішенні питання про конфіскацію певного предмета правопорушення мають значення, зокрема: характеристика безпосереднього предмету правопорушення (чи загалом можливе його законне переміщення через митний кордон України, у тому числі чи підлягають сплаті митні платежі, інші податки, у зв`язку з переміщенням предмета правопорушення через митний кордон; джерело походження безпосереднього предмета правопорушення; причини, які призвели до порушення порядку проходження митного контролю в зонах спрощеного митного контролю; мета переміщення порушником предмета через митний кордон України; наявність завданої державі шкоди; вартість безпосереднього предмета правопорушення; майновий стан порушника.

Крім того, застосування конфіскації в даному випадку є не компенсаційною, а стримуючою та карною мірою.

На підставі статті ст. 33 КУпАП при накладенні стягнення враховується характер вчиненого правопорушення, особу правопорушника, ступінь вини, майновий стан, обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність.

При прийнятті рішення суд враховує, зазначені в судовому засіданні правопорушником обставини.

При цьому, обтяжуючих відповідальність особи обставин судом не встановлено. При прийнятті рішення суддя враховує те, що в матеріалах справи відсутні дані, які б свідчили про незаконність походження вказаних коштів.

З огляду на наведене, застосування конфіскації предметів порушення митних правил, в даному випадку є порушенням положень ст. 1 Протоколу № 1 до Конвенції, а саме втручання в право гр. ОСОБА_1 і на повагу власності, так як є не пропорційним, оскільки покладає на нього «індивідуальний надмірний тягар».

Враховуючи вищевикладене, суд приходить до висновку, що конфіскація вилученої валюти буде сприяти лише погіршенню матеріального становища правопорушника та ніяк не сприятиме вихованню громадянина і попередженню вчиненню ним нових порушень.

Відповідно до ст. 23 КУпАП адміністративне стягнення є мірою відповідальності і застосовується з метою виховання особи, яка вчинила правопорушення в дусі додержання законів України, поваги до правил співжиття, а також запобігання вчиненню нових правопорушень як самим правопорушником, так і іншими особами.

При вирішенні питання про конфіскацію предмета правопорушення, суд враховує характер скоєного, особу правопорушника , дотримується «справедливого балансу» між вимогами загального інтересу суспільства та вимогами захисту основних прав людини.

Таким чином, враховуючи, що невнесення гр. України ОСОБА_1 , відомостей до митної декларації жодним чином не заподіює матеріальної шкоди державі, суд вважає, що підстав для застосування додаткового покарання, яке вказане в санкції ст. 471 МК України, а саме конфіскації вилученої валюти, у суду відсутні.

Враховуючи характер скоєного, виходячи із ч. 3 ст. 462 МК України матеріали справи, встановлені судом обставини, зазначені норми закону, суд дійшов висновку, що на правопорушника має бути накладено стягнення у виді штрафу в розмірі 100 неоподатковуваних мінімумів доходів громадян (1700 грн.).

З цього приводу підстав для застосування додаткового покарання - конфіскації предметів правопорушення у суду немає, яке вказане в санкції ст. 471 МК України.

Саме таке стягнення суд вважає достатнім для виправлення та належної поведінки гр. України ОСОБА_1 , в подальшому.

Крім того, відповідно до ст. 40-1 КУпАП та Закону України «Про судовий збір» з гр. ОСОБА_1 , підлягає стягненню судовий збір у розмірі 454,00 грн.

На підставі викладеного та керуючись п. 5 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», ст. ст. 3, 10, 366, 462, 471, 520 Митного кодексу України, ст.ст. 8, 23, 33, 40-1, 251-252, 280, 283, 287, 294 Кодексу України про адміністративні правопорушення, суддя, -

П О С Т А Н О В И В:

Громадянина України ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , адреса проживання: АДРЕСА_1 , паспорт громадянина України НОМЕР_1 , виданий 1216, визнати винним у вчиненні порушення митних правил, передбаченого ст. 471 МК України.

Застосувати до громадянина України ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , адреса проживання: АДРЕСА_1 , паспорт громадянина України НОМЕР_1 , виданий 1216, адміністративне стягнення у виді штрафу у розмірі ста неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 1700 (одна тисяча сімсот) гривень 00 коп., який необхідно сплатити на наступні реквізити: Отримувач: ГУК у м. Києві/Солом`янському районі/21081100; Код ЄДРПОУ отримувача: 37993783; МФО: 899998, банк отримувача: Казначейство України (ЕАП), р/р № UA5026010, призначення платежу: номер справи про ПМП №, П.І.Б. (порушника).

Стягнути з громадянина України ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , адреса проживання: АДРЕСА_1 , паспорт громадянина України НОМЕР_1 , виданий 1216, на користь держави судовий збір у розмірі 454,00 грн.

Вилучені відповідно до протоколу про порушення митних правил №3749/10000/21 від 18.10.2021 року, грошові кошти в розмірі 1200,00 євро, повернути громадянину України ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , адреса проживання: АДРЕСА_1 , паспорт громадянина України НОМЕР_1 , виданий 1216.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Апеляційна скарга подається до Київського апеляційного суду через Солом`янський районний суд м. Києва протягом десяти днів з дня її проголошення.

Постанова пред`являється до виконання протягом трьох місяців.

Суддя С.І. Кушнір