Гребінківський районний суд Полтавської області
__________________________________________________________________________________
Справа №: 528/121/21
Провадження № 3/528/63/21
П О С Т А Н О В А

Іменем України

11.03.2021 м. Гребінка

Гребінківський районний суд Полтавської області у складі:

судді Шевченко В.М.,

секретар судового засідання Кузуб В.В.,

розглянув у відкритому судовому засіданні справу про притягнення до адміністративної відповідальності за ч.1 ст. 173-2 КУпАП

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , адреса місця проживання: АДРЕСА_1 ,

за участю: ОСОБА_1 ,

дільничного інспектора - Шумейка О.Д.,

В С Т А Н О В И В:

до суду надійшов протокол про адміністративне правопорушення, складений 05.02.2021 ДОП СПД №1 ВП №1 Лубенського РВП ГУНП в Полтавській області майором поліції Хижняком С.О. серія ГП № 498398 про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за ч. 2 ст. 173-2 КУпАП.

Із протоколу вбачається, що 05.02.2021 близько 14 год 30 хв ОСОБА_1 за місцем свого проживання вчинив сварку зі своєю співмешканкою ОСОБА_2 , під час якої в висловлювався в її адресу нецензурною лайкою та погрожував застосувати фізичну силу.

Цими неправомірними діями ОСОБА_1 скоїв адміністративне правопорушення, передбачене ч. 2 ст. 173-2 КУпАП.

У судовому засіданні ОСОБА_1 пояснив суду, що ОСОБА_2 , будучи в стані алкогольного сп`яніння вела себе агресивно, кидалася на нього, внаслідок чого ОСОБА_1 висловився на її адресу нецензурною лайкою, але погроз фізичного характеру не застосовував, як і не погрожував жодного разу щодо позбавлення її житла, яке належить йому та проживає в ній співмешканка. Жодної шкоди ОСОБА_2 не завдано та не могло бути завдано. Визнав вину в тому, що висловився нецензурною лайкою, але бити не збирався, вказав, що ОСОБА_2 є хорошою домогосподаркою, він її любить, проте остання досить часто зловживає спиртними напоями, а потім всіляко намагається спровокувати конфлікт і сама викликає поліцію. Такий характер її поведінки знають дільничні.

Дільничний інспектор поліції ОСОБА_3 пояснив, що виклики мали системний характер до того, як на обох членів сім`ї було складеного протоколи, внаслідок чого до обох застосовано відповідальність у вигляді громадських робіт. Поліцію викликає ОСОБА_2 , перебуваючи в стані алкогольного сп`яніння, веде себе агресивно, зухвало, вчиняє провокаційні дії щодо ОСОБА_1 , який періодично вживає алкогольні напої, служив в АТО, військовослужбовець, по господарству працьовитий.

У судове засідання ОСОБА_2 не з`явилася, про час і місце судового розгляду повідомлено належним чином відповідно до положень статей 268, 277-2 КУпАП.

Заслухавши учасників судового провадження, дослідивши матеріали справи, суд приходить до наступного.

Згідно з п. 3 ч. 1 Закону України «Про запобігання та протидію домашньому насильству» (далі за текстом Закон) домашнє насильство - діяння (дії або бездіяльність) фізичного, сексуального, психологічного або економічного насильства, що вчиняються в сім`ї чи в межах місця проживання або між родичами, або між колишнім чи теперішнім подружжям, або між іншими особами, які спільно проживають (проживали) однією сім`єю, але не перебувають (не перебували) у родинних відносинах чи у шлюбі між собою, незалежно від того, чи проживає (проживала) особа, яка вчинила домашнє насильство, у тому самому місці, що й постраждала особа, а також погрози вчинення таких діянь.

Приписами ч. 1, 2 ст. 173-2 КУпАП зазначено, що вчинення домашнього насильства, насильства за ознакою статі, тобто умисне вчинення будь-яких діянь (дій або бездіяльності) фізичного, психологічного чи економічного характеру (застосування насильства, що не спричинило тілесних ушкоджень, погрози, образи чи переслідування, позбавлення житла, їжі, одягу, іншого майна або коштів, на які потерпілий має передбачене законом право, тощо), внаслідок чого могла бути чи була завдана шкода фізичному або психічному здоров`ю потерпілого, а так само невиконання термінового заборонного припису особою, стосовно якої він винесений, або неповідомлення уповноваженим підрозділам органів Національної поліції України про місце свого тимчасового перебування в разі його винесення - тягнуть за собою накладення штрафу від десяти до двадцяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян або громадські роботи на строк від тридцяти до сорока годин, або адміністративний арешт на строк до семи діб. Ті самі дії, вчинені особою, яку протягом року було піддано адміністративному стягненню за одне з порушень, передбачених частиною першою цієї статті, - тягнуть за собою накладення штрафу від двадцяти до сорока неоподатковуваних мінімумів доходів громадян або громадські роботи на строк від сорока до шістдесяти годин, або адміністративний арешт на строк до п`ятнадцяти діб.

Згідно «критеріїв Енгеля», сформованих Європейським судом з прав людини у справі «Енгель та інші проти Нідерландів» (1976 рік), критеріями для визначення поняття «кримінальне обвинувачення» є: критерій національного права (чи підпадає певне протиправне діяння під ознаки злочину згідно з національними нормами); критерій кола адресатів (якщо відповідальність поширюється на невизначене коло осіб, то правопорушення підлягає кваліфікації як кримінальне); критерій мети та тяжкості наслідків (у випадку, якщо у санкції наявний саме елемент покарання, а передбачені санкції є достатньо суворими, скоєне правопорушення розглядається за природою кримінального злочину).

Системний аналіз норм ст. 173-2 КУпАП України, відповідальність за якою поширюється на невизначене коло осіб та передбачає адміністративний арешт на строк до п`ятнадцяти діб, тобто реальне позбавлення волі на певний строк, дозволяє дійти до висновку, що за своєю суттю це є кримінальним порушенням/обвинуваченням.

При цьому кваліфікація порушення/обвинувачення як «кримінального» дає особі додаткові гарантії, які передбачені Конвенцією про захист прав людини і основоположних свобод, у тому числі обов`язок довести вину особи, який передбачений ч. 2 ст. 6 Конвенції, та заборона подвійного притягнення до відповідальності за одне порушення (ст. 4 Протоколу 7 до Конвенції).

Статтею 62 Конституції України встановлено, що особа вважається невинуватою у вчиненні злочину і не може бути піддана кримінальному покаранню, доки її вину не буде доведено в законному порядку і встановлено обвинувальним вироком суду.

Ніхто не зобов`язаний доводити свою невинуватість у вчиненні злочину.

Обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Відповідно до положень статті 7 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням не інакше як на підставах та у порядку, встановлених законом.

Відповідно до положень статті 245 КУпАП, завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

Відповідно до вимог статті 280 КУпАП, орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають істотне значення для правильного вирішення справи.

З`ясовуючи ці обставини, суд повинен виходити з положень статті 251 КУпАП, згідно з якою доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Розглядаючи справу про адміністративне правопорушення, суд, виходячи з положень статті 252 КУпАП, оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Згідно усталеної судової практики ЄСПЛ (рішення від 30 травня 2013 року у справі «Малофєєва проти Росії» (Malofeyeva v. Russia), заява № 36673/04); рішення від 20 вересня 2016 року у справі «Карелін проти Росії»(Karelin v. Russia), заява № 926/08) у випадку, «коли викладена в протоколі фабула адміністративного правопорушення не відображає всіх істотних ознак складу правопорушення, суд не має права самостійно редагувати її, а так само не може відшукувати докази на користь обвинувачення, оскільки це становитиме порушення права на захист (особа не може належним чином підготуватися до захисту) та принципу рівності сторін процесу (оскільки особа має захищатися від обвинувачення, яке підтримується не стороною обвинувачення, а фактично судом).

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю у випадку відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

Враховуючи природу взаємин, які склалися між ОСОБА_4 та ОСОБА_2 , яка є співмешканкою останнього, проживає в належному йому господарстві, причину виникнення діяння, час, обстановку та обставини, за яких відбувався перебіг подій; характер та динаміку дій обох учасників конфлікту, відсутність наслідків, суд вважає, що в діях ОСОБА_4 відсутній склад адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 173-2 КУпАП, оскільки в даному випадку мав місце конфлікт, спричинений агресивною поведінкою співмешканки, яка знаходилася в стані алкогольного сп`яніння, що за конкретних, наведених вище обставин неможливо поза розумним сумнівом розцінити як вчинення домашнього насильства психологічного характеру. Крім цього, суд враховує процесуальну поведінку ОСОБА_2 , яка не з`явилася до суду та причин неявки суду не повідомила, як небажання надавати відповідні пояснення щодо даної справи.

З огляду на викладене провадження в справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 за ч. 2 ст. 1732 КУпАП підлягає закриттю на підставі п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП у зв`язку з відсутністю в його діях складу вказаного адміністративного правопорушення.

На підставі викладеного, керуючись ст. 284 КУпАП,

П О С Т А Н О В И В :

закрити провадження у справі про притягнення ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , до адміністративної відповідальності за відсутністю складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 173-2 КУпАП України.

Постанова може бути оскаржена до Полтавського апеляційного суду через Гребінківський районний суд Полтавської області протягом десяти днів з дня її винесення.

Суддя В. Шевченко