Справа № 456/5922/21
Провадження № 3/456/2781/2021
ПОСТАНОВА

іменем України

21 грудня 2021 року місто Стрий

Суддя Стрийського міськрайонного суду Львівської області Янів Н. М. , розглянувши матеріали, які надійшли від Управління державного агентства меліорації та рибного господарства у Львівській області про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , українця, громадянина України, пенсіонера, жителя АДРЕСА_1 ,

за ч. 4 ст. 185 КУпАП,

ВСТАНОВИВ:

21.10.2021р. о 13 год. 00 хв. ОСОБА_1 перебуваючи на водоймі розташованої неподалік с. Лани - Соколівські Стрийського району Львівської області, разом з шести іншими особами, трьох з яких він називав по імені ОСОБА_2 , ОСОБА_3 та ОСОБА_4 , здійснював вилов риби, а саме білого амура забороненим знаряддям лову сіткою-волокном, (матеріал нитки) довжиною близько 25 м, з вічками 20х20 мм, чим порушив вимоги п. 3.15 «Правил любительського і спортивного рибальства», вчинивши правопорушення передбачене ч. 4 ст. 85 КУпАП. Внаслідок такого незаконного добування цінного виду водних біоресурсів, до котрих, з-поміж іншого, відноситься білий амур, у кількості чотирнадцяти екземплярів, було заподіяно матеріальні збитки у загальному розмірі 49 742 грн..

Правопорушник свою вину у судовому засіданні заперечив, та додатково пояснив, що 21.10.2021р. близько 13.00 год. перебував на водоймі, де здійснював вилов риби сіткою-волоком. Таке рибальство здійснювалося з попереднього дозволу особи, яка назвалася належним користувачем земельної ділянки, на котрій розміщена зазначена водойма, а саме йому зателефонував ОСОБА_5 , який попросив допомогти виловити рибу, а тому він не усвідомлював, що це може мати певні негативні наслідки у вигляді порушення законодавства у галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу, чи заподіє матеріальні збитки. Зазначив, що умислу на вчинення грубого порушення правил рибальства не мав, щиро кається у скоєному та у подальшому більше такого вчиняти не буде.

Свідок ОСОБА_6 у судовому засіданні пояснив, що являється головним державним інспектором рибохорони. Так він 21.10.2021р. разом з ОСОБА_7 приїхали на водойму в с. Лани Соколівські Стрийського району, де бачили орієнтовно сім чоловік, які ловили рибу, на їх запитання, що вони роблять на даній водоймі так і не змогли надати відповіді, а тому вони викликали службу «102». Група працівників поліції приїхала та встановила трьох осіб, на яких склали протоколи. Ніхто з вказаних осіб договору оренди земельних ділянок і оренди водного плеса, договору на спец водокористування і проектної документації водного об`єкта не надали. На місце події орендодавець не прибув і жодних документів, їм як уповноважених особам управління рибохорони не надав. Знаряддя вилову риби, а саме сітка та виловлена риба знаходиться у рибгоспі. Суд заслухавши пояснення правопорушника, свідка, дослідивши матеріали справи, оцінивши докази у сукупності, приходить до наступного висновку.

Завданням провадження в справах про адміністративні правопорушення, згідно зі ст. 245 КУпАП, є всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи з дотриманням процесуальної форми її розгляду.

Відповідно до ст. 280 КУпАП суддя при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна особа у його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

При цьому, незважаючи на невизнання вини, вина ОСОБА_1 у вчиненні вказаного праовопрушення доводиться зокрема - протоколом про адміністративне правопорушення №2226 від 21.10.2021р., описом об`єктів лову (добування) вилучених у порушника від 21.10.2021р., описом оцінки №2182/2225/2226 від 21.10.2021р., карточкою обліку вилучених знарядь лову, розрахунків збитків про величину заподіяної шкоди внаслідок незаконного рибного промислу № 2226 від 21.10.2021р..

Відповідно до ст.251 КпАП України доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, іншими доказами.

Відносини у галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу, об`єкти якого перебувають у стані природної волі, у напіввільних умовах чи в неволі, на суші, у воді, грунті та повітрі, постійно чи тимчасово населяють територію України або належать до природних багатств її континентального шельфу та виключної (морської) економічної зони, регулюються Конституцією України, Законами України «Про тваринний світ», «Про охорону навколишнього природного середовища», «Про мисливське господарство та полювання» та іншими нормативно-правовими актами.

Так, в силу ч. 1 ст. 3, частин 5, 6, частин 1, 2 ст. 63 Закону України «Про тваринний світ», об`єктами тваринного світу, на які поширюється дія цього Закону, з-поміж інших, є дикі тварини хордові, в тому числі хребетні (ссавці, птахи, плазуни, земноводні, риби та інші) і безхребетні (членистоногі, молюски, голкошкірі та інші) в усьому їх видовому і популяційному різноманітті та на всіх стадіях розвитку (ембріони, яйця, лялечки тощо), які перебувають у стані природної волі, утримуються у напіввільних умовах чи в неволі. Об`єкти тваринного світу в Україні можуть перебувати у державній, комунальній та приватній власності. Об`єкти тваринного світу в Україні знаходяться під охороною держави незалежно від права власності на них. Порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу тягне за собою адміністративну, цивільно-правову чи кримінальну відповідальність відповідно до закону. Відповідальність за порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу несуть особи, винні з-поміж іншого, в порушенні правил використання об`єктів тваринного світу.

За змістом статті 52-1 Закону України «Про тваринний світ», порушення котрої інкримінується ОСОБА_1 , для добування об`єктів тваринного світу забороняються виготовлення, збут, застосування, зберігання отруйних принад, колючих, давлячих та капканоподібних знарядь лову, електроловильних систем (електровудок), електрогону, петель, самоловів, самострілів, вибухових речовин, пташиного клею та монониткових (волосінних) сіток (крім тих, що призначені для промислового лову), а також інших засобів, заборонених законом.

У свою чергу, норми лову (добування), заборонені місця, терміни заборони лову (добування) водних живих ресурсів, мінімальний розмір риб та інших водних живих ресурсів умови проведення спортивних змагань з рибальства і підводного полювання, район дії, дозволені та заборонені знаряддя і способи лову та інше в Україні регламентовані Правилами любительського та спортивного рибальства, затвердженими Державним комітетом рибного господарства України від 15.02.1999 року за № 19 «Про затвердження Правил любительського і спортивного рибальства та Інструкції про порядок обчислення та внесення платежів за спеціальне використання водних живих ресурсів при здійсненні любительського і спортивного рибальства», дія котрих поширюється на всі водні об`єкти України (водойми) та їх придаткову систему в межах, яких вона сягає за максимальних паводків (за винятком водойм, які знаходяться на території природно-заповідного

фонду, риборозплідних господарств, водойм, які мають обмеження щодо їх спеціального використання (питні, технічні тощо), штучно створених ізольованих водойм або їх ділянок, на яких лов (добування) водних живих ресурсів заборонено).

Відповідно до пункту 3.15. вказаних Правил, порушення котрого інкримінується особі, яка притягається до адміністративної відповідальності, забороняється лов водних живих ресурсів , з-поміж іншого, із застосуванням вибухових і отруйних речовин, електроструму, колючих знарядь лову, вогнепальної та пневматичної зброї (за винятком гарпунних рушниць для підводного полювання), промислових та інших знарядь лову, виготовлених із сіткоснастевих чи інших матеріалів усіх видів і найменувань, а також способом багріння, спорудження гаток, запруд та спускання води з рибогосподарських водойм; у водоймах риборозплідних і товарних рибних господарств; на зимувальних ямах та в інших місцях в інший заборонений спосіб.

Диспозицією статті 85 КУпАП передбачена адміністративна відповідальність за, порушення правил використання об`єктів тваринного світу.

А відтак, суд приходить до висновку, що в діях ОСОБА_1 наявний склад адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 85 КУпАП, оскільки останній грубо порушив правила рибальства (рибальство із застосуванням заборонених знарядь лову, промислових знарядь лову особами, які не мають дозволу на промисел).

Враховуючи наведене, особу порушника, суд приходить до висновку, що на ОСОБА_1 слід накласти стягнення у межах санкції ч. 4 ст. 85 КУпАП у вигляді сплати штрафу у розмірі двадцяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян без конфіскації знарядь і засобів вчинення правопорушення, та незаконно добутих водних живих ресурсів. Щодо висновку з приводу відсутності необхідності в конфіскації знарядь і засобів вчинення правопорушення та добутих водних живих ресурсів, суд згідно із наданими ОСОБА_1 у судовому засіданні пояснень щодо здійснення вилову риби, хоча й у заборонений спосіб, однак за попереднім погодженням особи, яка назвалася йому належним користувачем земельних ділянок, на котрих розміщена водойма, де здійснювався вилов риби. Крім того уповноваженою посадовою особою, який склав протокол про адміністративне правопорушення, не було у повній мірі з`ясовано та не перевірено у належний спосіб, чи відноситься водойма, де здійснювався вилов риби, до водних об`єктів, котрі належать до спеціального використання, у чиєму користуванні вона перебуває, та чиєю власністю вважається виловлена у цій водоймі риба. Усе це у своїй сукупності, на переконання судді, у даному конкретному випадку виключає необхідність у застосуванні конфіскації як додатково виду адміністративного стягнення.

З цих же міркувань, питання про відшкодування ОСОБА_5 заподіяної майнової шкоди у загальному розмірі 49 742 грн. суд не вважає за доцільне та можливе вирішувати одночасно із накладенням на нього адміністративного стягнення за ч. 4 ст. 85 КУпАП. Крім того, мова йде про солідарне заподіяння такої шкоди, а тому питання про її стягнення може бути вирішене виключно у порядку цивільного судочинства. До того ж, таке питання, виходячи із наданих ОСОБА_1 пояснень у ході судового розгляду цієї справи, є спірним, а обставини заподіяння майнової шкоди підлягають детальному з`ясуванню.

Відповідно до ч. 2 ст. 33 КУпАП при накладенні стягнення враховуються характер вчиненого правопорушення, особа правопорушника, ступінь його вини, майновий стан, обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність.

Керуючись ст.ст. 283, 284 КУпАП,

ПОСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 визнати винним у вчиненні правопорушення передбаченого ч. 4 ст. 85 КУпАП і притягнути до адміністративної відповідальності у вигляді штрафу у розмірі 340 /триста сорок/ гривень без конфіскації знарядь і засобів вчинення правопорушення, які є його приватною власністю, та добутих водних живих ресурсів.

Стягнути з ОСОБА_1 в користь держави судовий збір в розмірі 454 /чотириста п`ятдесят чотири/ гривні судового збору.

Постанова може бути оскаржена до Львівського апеляційного суду через Стрийський міськрайонний суд Львівської області протягом десяти днів з дня винесення.

Постанова вступає в законну силу після закінчення строку на її оскарження та підлягає пред`явленню до виконання протягом трьох місяців.

Cуддя Н. М. Янів