ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14 грудня 2021 року суддя Шевченківського районного суду м. Києва Слободянюк П.Л., розглянувши матеріали про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , керівника ТОВ «О-2»,

за ч. 1 ст. 163-1 КУпАП,

У С Т А Н О В И В:

Згідно протоколу про адміністративне правопорушення, 16.07.2021, ОСОБА_1 , будучи керівником ТОВ «О-2» (), адреса: м. Київ, вул. Тургенівська, 38, кв. 207Б, порушив встановлений законом порядок ведення податкового обліку, а саме п. 200.4 ст. 200 ПК України, Порядку №21від 28.01.2016 «Про затвердження форм та Порядку заповнення та подання податкової звітності з податку на додану вартість», чим вчинив адміністративне правопорушення, передбачене ч. 1 ст. 163-1 КУпАП.

В судове засідання ОСОБА_1 не прибув.

Вивчивши матеріали справи про адміністративне правопорушення, суд дійшов такого висновку.

Частиною першою ст. 7 КУпАП передбачено, що ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом.

Відповідно до положень ст. 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність або відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, а також іншими документами.

Згідно з ч. 2, 3 ст. 256 КУпАП протокол підписується особою, яка його склала, і особою, яка притягається до адміністративної відповідальності; при наявності свідків і потерпілих протокол може бути підписано також і цими особами. У разі відмови особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, від підписання протоколу, в ньому робиться запис про це. Особа, яка притягається до адміністративної відповідальності, має право подати пояснення і зауваження щодо змісту протоколу, які додаються до протоколу, а також викласти мотиви свого відмовлення від його підписання.

В той же час, як встановлено судом, вказаний протокол про адміністративне правопорушення, всупереч ст. 256 КУпАП, не містить підпису особи яка притягається до адміністративної відповідальності, в тому числі не містить запису про її відмову від підпису.

Отже, зважаючи на те, що нормами діючого КУпАП чітко визначено вимогу щодо належного оформлення протоколу в частині підписання особою, яка притягається до відповідальності, або фіксації реальної відмови від підписання, в іншому ж разі не можна вважати належними та допустимими доказами фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність або відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи, а відповідно до доктрини «плодів отруєного дерева» (fruit of the poisonous tree) недопустимими є докази, здобуті завдяки інформації, отриманій внаслідок суттєвого порушення прав та свобод людини, в даному конкретному випадку встановити в діях ОСОБА_1 правові ознаки події і складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 163-1 КУпАП, є неможливим.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

Таким чином, провадження у справі відносно ОСОБА_1 за ч. 1 ст. 163-1 КУпАП підлягає закриттю за відсутністю в її діях події і складу адміністративного правопорушення.

На підставі викладеного, керуючись ст. 247, 283, 284 КУпАП, -

П О С Т А Н О В И В:

Закрити провадження відносно ОСОБА_1 у справі про адміністративне правопорушення, передбачене ч. 1 ст. 163-1 КУпАП, у зв`язку з відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена протягом десяти днів з дня її винесення до Київського апеляційного суду, шляхом подання апеляційної скарги через Шевченківський районний суд м. Києва.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку на її оскарження.

Суддя П.Л. Слободянюк