Справа № 677/143/21
Провадження № 3-зв/677/2/21
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

про відмову в задоволенні заяви про відвід судді

10 березня 2021 року м. Красилів

Красилівський районний суд Хмельницької області

в складі: головуючого - судді Кускової Т.В.,

при секретарі Федченко Л.В.,

розглянув у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Красилів заяву захисинка ОСОБА_1 адвоката Гопки Володимира Володимировича про відвід судді Красилівського районного суду Хмельницької області Вознюка Р.В. у справі № 677/143/21 про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 про вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 130 КУпАП,

В с т а н о в и в :

На адресу суду надійшла заява захисинка ОСОБА_1 адвоката Гопки В.В. про відвід судді Красилівського районного суду Хмельницької області Вознюка Р.В. у справі № 677/143/21 про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 про вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 130 КУпАП.

Підставою для відводу заявник вважає те, що 26 лютого 2021 року до початку судового засідання захисником через канцелярію суду було подано клопотання про повернення на доопрацювання протоколу про адміністративне правопорушення ДПР18 № 488651 від 25.12.2020 року, який складений відносно водія ОСОБА_2 поліцейським СРПП № 4 Красилівського ВП старшим сержантом Нікітюком В.М. для доопрацювання. Під час розгляду вказаного клопотання судом було допитано у якості свідка ОСОБА_3 , який повідомив суду, що він розуміє, що відповідальності в ч. 1 ст. 130 КУпАП за відмову від проходження медичної експертизи не має та такий обов`язок не визначений п. 2.5 ПДР. За таких обставин, на думку захисника, головуючий суддя Вознюк Р.В. не наддав належної оцінки вказаним вище обставинам, мав усі підстави для повернення протоколу на доопрацювання, однак після отримання таких відомостей, головуючий суддя Вознюк Р.В. без будь-яких аргументів, не виходячи до нарадчої кімнати в судовому засіданні відмовив в задоволенні клопотання про повернення протоколу про адміністративне правопорушення на доопрацювання. За таких обставин, в захисника викликають сумніви у неупередженості судді Вознюка Р.В., діям цього судді він не довіряє, хоче щоб розгляд справи здійснював інший суддя. Просить здійснити відвід судді Вознюка Р.В. по справі про адміністративне правопорушення.

Учасники провадження в судове засідання не з`явилися, належним чином повідомленні про день, час та місце слухання справи.

Від захисника Гопки В.В. 10.02.2021 року вдруге до суду надійшло клопотання про відкладення розгляду справи в зв`язку із його зайнятістю в іншому судовому засіданні.

Суд, дослідивши клопотання вважає зазначити наступне, що судове засідання по даній справі призначалось на 05.03.2021 року Адвокат Гопка В.В. надіслав суду клопотання про відкладення розгляду справи в зв`язку із зайнятістю в іншому судовому процесі. Судом дане клопотання задоволено, судове засідання відкладено на 10.03.2021 року, про що того ж дня повідомлено захисника по електронній пошті та ОСОБА_1 смс повідомленням.

На судове засідання 10.03.2021 року захисник Гопка В.В. повторно подає клопотання про відкладення розгляду справи.

Особа, яка притягається до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 в судове засідання не з`явився жодного разу, про причини неявки суд до відома не поставив.

За вказаних обставин, суд вважає, що оскільки КУпАП містить стислі терміни розгляду справи та накладення адміністративного стягнення, заява про відвід судді розглядається невідкладно, норми КПК України не передбачають обов`язкової участі в судовому засіданні особи, яка заявила відвід, з метою не порушення строків розгляду справ про адміністративне правопорушення та про відвід судді, з огляду на позицію захисника, який вдруге відкладає судове засідання, що свідчить про явне затягування розгляду справи, вважаю за можливе розглянути справу за відсутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності та захисника Гопки В.В.

Дослідивши заяву про відвід судді, матеріали справи про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч. 1 ст. 130 КУпАП, в частині порушених в заяві підстав для відводу головуючого судді, суддя прийшов до наступних висновків.

Захисник Гопка В.В. як на підставу для відводу головуючого судді, посилається на те, що ним було подано клопотання про направлення протоколу про адміністративне правопорушення ДПР18 № 488651 від 25.12.2020 року, який складений відносно водія ОСОБА_2 поліцейським СРПП № 4 Красилівського ВП старшим сержантом Нікітюком В.М. для доопрацювання, оскільки під час розгляду вказаного клопотання судом було допитано у якості свідка ОСОБА_3 , який повідомив суду, що він розуміє, що відповідальності в ч. 1 ст. 130 КУпАП за відмову від проходження медичної експертизи не має та такий обов`язок не визначений п. 2.5 ПДР, а тому суддя Вознюк Р.В. без будь-яких аргументів, не виходячи до нарадчої кімнати в судовому засіданні відмовив в задоволенні клопотання про повернення протоколу про адміністративне правопорушення на доопрацювання, що на його думку, свідчить про упередженість судді.

Відповідно до ст.7 КУпАП провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності. Застосування уповноваженими на те органами і посадовими особами заходів адміністративного впливу провадиться в межах їх компетенції, у точній відповідності з законом.

Згідно ст.246 КУпАП порядок провадження в справах про адміністративні правопорушення в районних, районних у містах, міських чи міськрайонних судах визначається цим Кодексом та іншими законами України.

Відповідно до ст.48 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» суддя у своїй діяльності щодо здійснення правосуддя є незалежним від будь-якого незаконного впливу, тиску або втручання. Суддя здійснює правосуддя на основі Конституції і законів України, керуючись при цьому принципом верховенства права. Втручання у діяльність судді щодо здійснення правосуддя забороняється і має наслідком відповідальність, установлену законом.

Чинний КУпАП не містить спеціальних норм, що передбачають для учасників судового розгляду можливість заявити відвід судді і, відповідно, не передбачає порядку розгляду заяви про відвід.

Зазначені обставини свідчать про наявність прогалин в національному законодавстві стосовно процесуального врегулювання розгляду суддею справ про адміністративні правопорушення і, зокрема, врегулювання права на відвід та порядку розгляду заяви про відвід по справам про адміністративні правопорушення.

Разом з тим, право кожного на справедливий розгляд справи незалежним і безстороннім судом закріплено у ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

17 липня 1997 року Україна ратифікувала зазначену Конвенцію і Протоколи 1, 2, 4, 7, 11, чим визнала її дію в національній правовій системі, а також обов`язковість рішень Європейського суду з прав людини, які стосуються тлумачення та застосування норм Конвенції.

Згідно ст. 8 Конституції України в Україні визнається і діє принцип верховенства права.

Відповідно до положень ст.9 Конституції України та ст.17 Закону України «Про міжнародні договори» від 22 грудня 1993 року міжнародні договори, згода на обов`язковість яких дана Верховною Радою України, є частиною національного законодавства України.

Згідно Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» в спірних питаннях, або які не врегульовані національним законодавством, суди застосовують міжнародні договори, згоду на обов`язковість яких надано Верховною Радою України.

Крім того, Рада суддів України пунктом 4 рішення №34 від 08 червня 2017 року роз`яснила, що у разі необхідності врегулювання суддею конфлікту інтересів при розгляді матеріалів про адміністративне правопорушення відповідно до Кодексу України про адміністративні правопорушення, з огляду на відсутність норм, що визначають правила відводу (самовідводу), до внесення змін до чинного законодавства суддя, враховуючи засади судочинства, передбачені Конституцією України, та міжнародні стандарти щодо незалежності суддів, неупередженості та безсторонності судочинства може застосовувати чинні процесуальні норми за аналогією.

Норми Кримінального процесуального кодексу України передбачають підстави за яких може бути заявлено відвід судді, який бере участь у кримінальному провадженні. А тому в даному випадку слід застосовувати аналогію права та застосувати норми КПК України при розгляді клопотання захисника Гопки В.В. про відвід судді у адміністративній справі.

Згідно ч. 7 ст. 56 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» суддя зобов`язаний справедливо, безсторонньо та своєчасно розглядати і вирішувати судові справи відповідно до закону з дотриманням засад і правил судочинства; дотримуватися правил суддівської етики, у тому числі виявляти та підтримувати високі стандарти поведінки у будь-якій діяльності з метою укріплення суспільної довіри до суду, забезпечення впевненості суспільства в чесності та непідкупності суддів.

Пунктом 5 постанови Пленуму Верховного Суду України № 8 від 13 червня 2007 року «Про незалежність судової влади» визначено, що відповідно до закону суддя не може брати участь у розгляді справи і підлягає відводу (самовідводу), якщо він заінтересований у результаті розгляду справи або є інші обставини, які викликають сумнів в об`єктивності та неупередженості судді.

У статті 75 КПК України визначений виключний перелік обставин, що виключають участь судді в кримінальному провадженні, а саме: слідчий суддя, суддя або присяжний не може брати участь у кримінальному провадженні: якщо він є заявником, потерпілим, цивільним позивачем, цивільним відповідачем, близьким родичем чи членом сім`ї слідчого, прокурора, підозрюваного, обвинуваченого, заявника, потерпілого, цивільного позивача, цивільного відповідача; якщо він брав участь у цьому провадженні як свідок, експерт, спеціаліст, представник персоналу органу пробації, перекладач, слідчий, прокурор, захисник або представник; якщо він особисто, його близькі родичі чи члени його сім`ї заінтересовані в результатах провадження; за наявності інших обставин, які викликають сумнів у його неупередженості; у випадку порушення встановленого частиною третьою статті 35 цього Кодексу порядку визначення слідчого судді, судді для розгляду справи. У складі суду, що здійснює судове провадження, не можуть бути особи, які є родичами між собою.

Згідно ч. 5 ст. 80 КПК України відвід повинен бути вмотивованим.

Згідно практики Європейського суду з прав людини (рішення від 09.11.2006 р. у справі «Білуга проти України», від 28.10.1998 р. «Ветштайн проти Швейцарії») важливим питанням є довіра, яку суди повинні вселяти у громадськість у демократичному суспільстві. Судді зобов`язані викликати довіру в учасників судового розгляду, а тому будь-який суддя, стосовно якого є підстави для підозри у недостатній неупередженості, повинен брати самовідвід.

У рішенні Європейського суду з прав людини від 09 листопада 2006 року по справі «Білуха проти України» зазначено, що відповідно до усталеної практики Суду наявність безсторонності відповідно до п.1 ст.6 повинна визначатися за суб`єктивним та об`єктивним критеріями. Особиста безсторонність суду презюмується, поки не надано доказів протилежного (рішення ЄСПЛ у справі «Ветштайн проти Швейцарії», пункт 43).

У відповідності з практикою Європейського суду з прав людини наявність безсторонності відповідно до п.1 ст.6 Конвенції з прав людини та основоположних свобод повинна визначатись суб`єктивними та об`єктивними критеріями.

Відповідно до суб`єктивного критерію беруться до уваги особисті переконання та поведінка окремого судді, тобто, чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у даній справі.

Відповідно до об`єктивного критерію визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності.

Щодо суб`єктивної складової даного поняття, то у справі «Гаусшильдт проти Данії» вказано, що потрібні докази фактичної наявності упередженості судді для відсторонення його від справи. Причому суддя вважається безстороннім, якщо тільки не з`являються докази протилежного. Таким чином, існує презумпція неупередженості судді, а якщо з`являються сумніви щодо цього, то для його відводу в ході об`єктивної перевірки має бути встановлена наявність певної особистої заінтересованості судді, певних його прихильностей, уподобань стосовно однієї зі сторін у справі. У кожній окремій справі слід визначити, чи мають стосунки, що розглядаються, таку природу та ступінь, що свідчать про те, що суд не є безстороннім (рішення у справі «Мироненко і Мартиненко проти України»).

Для відводу судді необхідно обґрунтувати наявність обставин, які об`єктивно можуть вказувати на можливу упередженість. Обставини, які були покладені в основу заяви про відвід, повинні бути доведеними.

Відвід повинен бути вмотивований, з наведенням відповідних аргументів, доказів, які підтверджують наявність підстав для відводу. Якщо він не вмотивований, це є підставою для відмови у його задоволенні.

Такі обставини при розгляді заяви про відвід судді Вознюка Р.В. не встановлені, заявником захисником Гопкою В.В. не доведена наявність обставин, які б викликали сумніви в неупередженості судді та унеможливлювали ухвалення суддею об`єктивного рішення у справі, чи свідчили про його певну особисту заінтересованість, прихильність, уподобання стосовно однієї з сторін у справі, доводи викладені в заяві про відвід, не містять доказів, що вказують на необ`єктивність чи упередженість судді.

На думку суду у поданій заяві про відвід судді Вознюка Р.В. захисника Гопки В.В. за своїм змістом більше зводяться до не погодження з самим протоколом про адміністративне правопорушення, а не з діями головуючого судді.

Захисником Гопкою В.В. подано заяву про відвід судді лише після відмови у заявленому клопотанні, однак незгода з процесуальними рішеннями судді не є підставою для відводу, та не може оціночно визначатись стороною як сумніви у його об`єктивності, неупередженості та незаінтересованості при розгляді справи про адміністративне правопорушення. Суд зауважує, що такі заперечення представник особи, що притягується до адміністративної відповідальності має право викласти в апеляційній скарзі на відповідне процесуальне рішення або судове рішення за результатами розгляду справи про адміністративне правопорушення в цілому.

Суд вважає, що підстав для відводу судді Вознюку Р.В. немає, оскільки з наведених підстав суддя не вбачає упередженості судді Вознюка Р.В. у розгляді справи про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_2 за ч. 1 ст. 130 КУпАП, оскільки для встановлення даного факту повинні бути вагомі докази, які суду не були надані, а подання вказаної заяви про відвід, вдруге, суд вважає зловживанням процесуальними правами з метою уникнення адміністративної відповідальності та затягування строків розгляду справи.

Інших доказів допущення суддею ОСОБА_4 будь - яких дій, що могли б викликати сумнів у його неупередженості чи необ`єктивності при розгляді адміністративної справи суду не надано, а тому заява захисника Гопки В.В. про відвід судді Вознюка Р.В. задоволенню не підлягає.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 245, 246, 252, 283 КУпАП, ст. 48 Закону України «Про судоустрій і статус суддів», суддя,-

П о с т а н о в и в :

В задоволенні заяви захисника ОСОБА_1 адвоката Гопки Володимира Володимировича про відвід судді Красилівського районного суду Хмельницької області Вознюка Р.В. у справі №677/143/21 про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 про вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 130 КУпАП - відмовити.

Оскарження постанови діючим законодавством не передбачено.

Суддя Т.В. Кускова