Справа № 731/553/20
№ провадження 3-зв/746/1/21
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

15.03.2021 року

Срібнянський районний суд Чернігівської області в складі:

головуючого судді Цигури Н. А.

при секретарі Жмаці-Каленіченко І. А., розглянувши у відкритому судовому засiданнi в залі суду смт. Срібне заяву особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, ОСОБА_1 про відвід головуючому судді Савенку А. І., -

В С Т А Н О В И В:

В провадженні судді Варвинського районного суду Чернігівської області Савенка А. І. перебуває справа про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за ч. 1 ст. 130 КУпАП.

04.03.2021 року особа, яка притягається до адміністративної відповідальності, ОСОБА_1 заявив відвід судді ОСОБА_2 .

Заява про відвід мотивована наступним.

Згідно з вимогами ст. 1 КУпАП завданням Кодексу України про адміністративні правопорушення є охорона прав і свобод громадян, власності, конституційного ладу України, прав і законних інтересів підприємств, установ і організацій, встановленого правопорядку, зміцнення законності, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі точного і неухильного додержання Конституції і законів України, поваги до прав, честі і гідності інших громадян, до правил співжиття, сумлінного виконання своїх обов`язків, відповідальності перед суспільством.

Відповідно до положень ст.7 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності. Застосування уповноваженими на те органами і посадовими особами заходів адміністративного впливу провадиться в межах їх компетенції, у точній відповідності з законом.

Згідно з вимогами ч. 1 ст. 8 КУпАП провадження в справах про адміністративні правопорушення ведеться на підставі закону, що діє під час і за місцем розгляду справи про правопорушення.

Положеннями ст.6 Конвенції «Про захист прав людини і основоположних свобод» /далі-Конвенція/закріплюється право на справедливий судовий розгляд. Кожна людина при визначенні її громадських прав та обов`язків або при висуненні проти неї будь- якого обвинувачення, має право на справедливий і відкритий розгляд впродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом.

Відповідно до практики ЄСПЛ важливим питанням є довіра, яку суди повинні вселяти в громадськість у демократичному суспільстві. Судді зобов`язані викликати довіру в учасників судового розгляду, а тому будь-який суддя, стосовно якого є підстави для підозри в недостатній неупередженості, повинен брати самовідвід або бути відведений.

Відповідно до п. 1 ст. 6 Конвенції- кожен має право на справедливий розгляд його справи незалежним і безстороннім судом, а наявність безсторонності повинна визначатися за об`єктивними та суб`єктивними критеріями.

Аналогічні положення з приводу безсторонності суду містяться в п. 2.5 Бангалорських принципів поведінки суддів, яким визначено, що суддя повинен взяти самовідвід від участі в будь-якому процесі, коли для нього неможливе винесення неупередженого рішення у справі або коли сторонньому спостерігачеві може видатись, що суддя не здатен винести неупереджене рішення.

Згідно ст.ст. 2, 246 КУпАП законодавство України про адміністративні правопорушення складається з цього Кодексу та інших законів України, як і провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється згідно з цим Кодексом та іншими законами України.

В Кодексі України про адміністративні правопорушення відсутня правова норма, яка передбачає відвід (самовідвід) судді. Проте, діючий Кримінальний процесуальний кодекс України, Цивільний процесуальний кодекс України, Кодекс адміністративного судочинства України передбачають відвід (самовідвід) судді, а тому, при розгляді даних заяв під час розгляду справ про адміністративні правопорушення, слід застосовувати процесуальні норми за аналогію права.

Наведені мотиви знаходять своє відображення і в п.4 рішення Ради суддів від 8 червня 2017 року №34, де роз`яснено, що у разі необхідності врегулювання суддею конфлікту інтересів при розгляді матеріалів про адміністративне правопорушення відповідно до Кодексу України про адміністративні правопорушення, з огляду на відсутність норм, що визначають правила відводу (самовідводу), до внесення змін до чинного законодавства суддя, враховуючи засади судочинства, передбачені Конституцією України та міжнародні стандарти щодо незалежності суддів, неупередженості та безсторонності судочинства може застосовувати чинні процесуальні норми за аналогією.

Виходячи з вище наведеного та в зв`язку з тим, що в особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, ОСОБА_1 є сумніви, щодо об`єктивності та неупередженості судді, в справі про притягнення його до адміністративної відповідальності, за ч. 1 ст. 130 КУпАП, просить відвести суддю Варвинського районного суду Чернігівської області Савенка Андрія Ігоровича від розгляду справи №731/553/20 про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності, за ч. 1 ст. 130 КУпАП.

Кодексом України про адміністративні правопорушення не врегулюване питання проведення процесуальних дій щодо відводу судді під час судового провадження у справах про адміністративні правопорушення, а тому виникла необхідність в застосуванні принципу аналогії закону найбільш близької галузі права - кримінального процесуального права.

Статтею 81 КПК України визначено порядок вирішення питання про відвід. Частинами 1-3 ст. 81 КПК України передбачено, що у разі заявлення відводу слідчому судді або судді, який здійснює судове провадження одноособово, його розглядає інший суддя цього ж суду, визначений у порядку, встановленому частиною третьою статті 35 цього Кодексу. У разі заявлення відводу одному, кільком або всім суддям, які здійснюють судове провадження колегіально, його розглядає цей же склад суду. Усі інші відводи під час досудового розслідування розглядає слідчий суддя, а під час судового провадження - суд, який його здійснює. При розгляді відводу має бути вислухана особа, якій заявлено відвід, якщо вона бажає дати пояснення, а також думка осіб, які беруть участь у кримінальному провадженні. Питання про відвід вирішується в нарадчій кімнаті вмотивованою ухвалою слідчого судді, судді (суду). Заява про відвід, що розглядається судом колегіально, вирішується простою більшістю голосів.

Суддя Савенко А. І., якому заявлено відвід, особа, яка притягається до адміністративної відповідальності, ОСОБА_1 , та його захисник Гезердава В. В. про дату, час та місце проведення судового засідання були повідомлені належним чином, в судове засідання не з`явилися, заяв та клопотань не надали.

За вказаних обставин судом визнано можливим розглянути заяву про відвід у відсутності осіб, які не з`явилися в судове засідання.

Згідно ст. 75 КПК України визначено обставини, що виключають участь слідчого судді, судді або присяжного в кримінальному провадженні. Слідчий суддя, суддя або присяжний не може брати участь у кримінальному провадженні: 1) якщо він є заявником, потерпілим, цивільним позивачем, цивільним відповідачем, близьким родичем чи членом сім`ї слідчого, прокурора, підозрюваного, обвинуваченого, заявника, потерпілого, цивільного позивача, цивільного відповідача; 2) якщо він брав участь у цьому провадженні як свідок, експерт, спеціаліст, представник персоналу органу пробації, перекладач, слідчий, прокурор, захисник або представник; 3) якщо він особисто, його близькі родичі чи члени його сім`ї заінтересовані в результатах провадження; 4) за наявності інших обставин, які викликають сумнів у його неупередженості; 5) у випадку порушення встановленого частиною третьою статті 35 цього Кодексу порядку визначення слідчого судді, судді для розгляду справи. У складі суду, що здійснює судове провадження, не можуть бути особи, які є родичами між собою.

Згідно статті 76 КПК України визначено недопустимість повторної участі судді в кримінальному провадженні.

Суд вивчивши заяву про відвід, матеріали справи, приходить до висновку про відмову в задоволенні заяви особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, ОСОБА_1 , про відвід судді Варвинського районного суду Чернігівської області Савенка А. І., виходячи з наступного.

Особами, які беруть участь у справі, відвід судді може бути заявлено на підставі ст.ст. 75, 76 КПК України.

Як підставу для відводу судді Савенка А. І., особа, яка притягається до адміністративної відповідальтності, ОСОБА_1 , зазначає наявність обставин, які викликають сумнів у його об`єктивності та неупередженості.

При вирішенні справи «Білуха проти України» Європейський суд з прав людини у пункті 49 рішення з посиланням на свою усталену практику зазначає, що наявність безсторонності відповідно до пункту 1 статті 6 Конвенції повинна визначатися за суб`єктивним та об`єктивним критеріями. За суб`єктивним критерієм беруться до уваги особисті переконання та поведінка окремого судді, тобто чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у цій справі. Відповідно до об`єктивного критерію визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд та його склад відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності.

Щодо об`єктивного критерію оцінки неупередженості, то необхідно визначити, поза межами особистої поведінки судді, чи немає підтверджених фактів, які могли б спричинити сумніви щодо неупередженості судді. При вирішенні питання про те, чи існують обґрунтовані причини вважати, що цих вимог не було дотримано, точка зору сторони є важливою, але не є вирішальною. Вирішальним є те, чи таке побоювання може бути об`єктивно виправданим (рішення Європейського суду з прав людини у справі Клейн та інші проти Нідерландів).

Таким чином, не може бути підставою для відводу судді заява, яка вказує на наявність у особи сумніву у неупередженості або об`єктивності судді, без зазначення наявності конкретних обставин, які викликають сумнів в неупередженості, та не підтверджена жодними належними і допустимими доказами.

Аналогічна правова позиція висловлена Великою Палатою Верховного Суду, зокрема, в ухвалах від 10.05.2018 (справа №800/592/17) та від 01.10.2018 (справа №9901/673/18).

Вирішальним при визнанні судді безстороннім є те, чи можуть бути об`єктивно виправдані побоювання учасників справи щодо заангажованості певного судді.

Для задоволення відводу за об`єктивним критерієм мають бути не щонайменші сумніви одного з учасників справи, а достатні підстави вважати, що суддя не є безстороннім або що йому бракує неупередженості під час розгляду справи. Цю думку Велика Палата розкрила в ухвалі про відвід судді Кібенко у справі № 908/137/18 щодо процедури «сквіз-аут».

Підставами для обґрунтованих об`єктивних сумнівів у небезсторонності чи браку неупередженості у судді можуть бути лише встановлені факти, які б могли викликати сумніви в неупередженості. Натомість, будь яких доказів, які б вказували на наявність об`єктивного критерію, тобто наявність обставин, що викликають сумнів в неупередженості або об`єктивності судді, заявником не зазначено.

З огляду на викладене, суд не знаходить підстав для задоволення заявленого відводу судді Савенку А. І.

Керуючись положеннями статей 75, 76, 80, 81 КПК України, ст. 283 КУпАП, суд, -

П О С Т А Н О В И В:

У задоволенні заяви особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, ОСОБА_1 про відвід головуючому судді Савенку А. І. - відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: