Номер провадження 3/243/739/2021
Номер справи 243/1465/21
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

«10» березня 2021 року Слов`янський міськрайонний суд Донецької області в складі:

Головуючого - судді Агеєвої О.В.,

за участю:

- секретаря судового засідання - Чуйко Д.М.,

- особи, яка притягується до адміністративної відповідальності - ОСОБА_1 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду № 12 матеріали справи про адміністративне правопорушення, які надійшли від Національної асоціації адвокатів України Ради адвокатів Донецької області у відношенні:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Єнакієве Донецької області, громадянина України, який працює заступником начальника Головного управління Пенсійного фонду України в Донецькій області, РНОКПП: НОМЕР_1 , який зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , проживає за адресою: АДРЕСА_2

про притягнення до адміністративної відповідальності за правопорушення, передбачені ч. 5 ст. 212-3 Кодексу України про адміністративні правопорушення,-

ВСТАНОВИВ:

Згідно Протоколу серії ДН № 0054 про адміністративне правопорушення, ОСОБА_1 обвинувачується у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 212-3 ч. 5 КУпАП, а саме в тому, що 04.12.2020 адвокат Сербіна Анастасія Валеріївна, яка має свідоцтво про право на заняття адвокатською діяльністю № 3717 від 22.12.2010 року, видане Донецькою обласною КДКА, обліковується у Раді адвокатів Донецької області, адреса робочого місця: АДРЕСА_3 , надаючи правову допомогу громадянину ОСОБА_3 у Головному управлінні Пенсійного Фонду України в Донецькій області () та діючи на підставі Ордеру серії АН № 1017457 від 31.08.2020, у порядку ст. 24 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» звернулася із адвокатським запитом № 4 від 04.12.2020 до Головного управління Пенсійного фонду України в Донецькій області.

Зі змісту адвокатського запиту адвоката Сербіної А.В. за вих. № 4 від 04.12.2020 вбачається, що адвокатом надається правова допомога ОСОБА_3 , у зв`язку із чим адвокат просив надати довідку, яка містить відомості, внесені до персональної облікової картки ОСОБА_3 з системи персоніфікованого обліку та Державного реєстру загальнообов`язкового державного соціального страхування.

До адвокатського запиту від 04.12.20 за вих. № 4 адвокатом були долучені посвідчені копії свідоцтва про право на заняття адвокатською діяльністю, Ордеру серії АН № 1017457 від 31.08.2020 та договору про надання професійної правничої (правової) допомоги від 27.08.2020, яким адвокату надано право отримувати персональні дані та конфіденційну інформацію стосовно клієнта ОСОБА_3

14 грудня 2020 року листом за вих. № 0500-0501-8/23755 від 14.12.2020 за підписом заступника начальника Головного управління Пенсійного фонду України в Донецькій області ОСОБА_1 , адвокату Сербіній А.В. було не повно надано інформацію у відповідь на її адвокатський запит від 04.12.2020 за вих. № 4.

Лист Головного управління Пенсійного фонду України в Донецькій області за вих. № 0500-0501-8/23755 від 14.12.2020 за підписом заступника начальника Головного управління Пенсійного фонду України в Донецькій області ОСОБА_1 не містив інформації з персональної облікової картки ОСОБА_3 з системи персоніфікованого обліку та Державного реєстру загальнообов`язкового державного соціального страхування щодо суми заробітку (доходу), на який нараховується страховий збір (внески) на пенсійне страхування (помісячно); розмір страхового збору (внесків) на пенсійне страхування за відповідний місяць. ( п.16 Положення про організацію персоніфікованого обліку відомостей у системі загальнообов`язкового державного пенсійного страхування, затверджене ПКМУ від 04.06.1998 р. № 794).

Відповідно до ч.2 ст. 24 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» керівники підприємств, установ, організацій, яким направлено адвокатський запит, зобов`язані не пізніше п`яти робочих днів з дня отримання запиту надати адвокату відповідну інформацію, копії документів, крім інформації з обмеженим доступом і копій документів, в яких міститься інформація з обмеженим доступом.

У разі якщо адвокатський запит стосується надання значного обсягу інформації або потребує пошуку інформації серед значної кількості даних, строк розгляду адвокатського запиту може бути продовжено до двадцяти робочих днів з обґрунтуванням причин такого продовження, про що адвокату письмово повідомляється не пізніше п`яти робочих днів з дня отримання адвокатського запиту.

Таким чином, ОСОБА_1 , перебуваючи на посаді заступника начальника Головного управління Пенсійного Фонду України в Донецької області 14 грудня 2020 року, знаходячись за адресою: Донецька область, м. Слов`янськ, вулиця Генерала Батюка, 8, в приміщенні адміністративної будівлі Головного управління Пенсійного фонду України в Донецькій області, в порушення вимог п.1 ч.1 ст. 20 та ч.2 ст. 24 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» листом від 14.12.2020 за № 0500- 0501-8/23755 неповно надав інформацію у відповідь на адвокатський запит адвоката Сербіної Анастасії Валеріївни від 04.12.2020 за вих. № 4, тобто вчинив адміністративне правопорушення передбачене ч.5 ст. 212-3 КУпАП.

09.03.2021 до суду надійшло Клопотання про закриття провадження в справі про адміністративне правопорушення від заступника начальника Головного управління Пенсійного Фонду України в Донецької області ОСОБА_1 , в якому останній зазначив, що 09.12.2020 на адресу Головного управління надійшов адвокатський запит ОСОБА_4 , щодо надання відомостей, які внесені до персональної облікової картки ОСОБА_5 та отримання саме інформації, що містить персональні данні фізичної особи. Означені відомості містяться в системі персоніфікованого обліку - Державного реєстру загальнообов`язкового державного соціального страхування. Листом від 14.12.2020 вих. № 0500-0501-8/23755 за його підписом адвокату Сербіної А.В. була своєчасно надана відповідь на адвокатський запит, в якому надано перелік страхувальників, з якими ОСОБА_3 мав трудові відносини. Інформація надана в межах адвокатського запиту та вимог клієнта адвоката щодо запиту інформації, яка міститься щодо нього в системі персоніфікованого обліку та Державного реєстру загальнообов`язкового державного соціального страхування. Відповідно до статей 11, 21 Закону України «Про інформацію» інформація про фізичну особу є конфіденційною. Не допускається збирання, зберігання, використання та поширення конфіденційної інформації про особу без її згоди, крім випадків, визначених законом. Відносини, пов`язані з правовим режимом конфіденційної інформації, регулюється законом. Така інформація циркулює в автоматизованих системах Пенсійного фонду України, зокрема: підсистема «Реєстр застрахованих осіб», «Система персоніфікованого обліку відомостей» інші системи. Введення реєстру застрахованих осіб Державного реєстру загальнообов`язкового державного соціального страхування, обробка та використання його даних здійснюється Пенсійним фондом України відповідно до Закону України «Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування». Склад відомостей Реєстру, визначений статтею 20 означеного Закону, свідчить про належність їх до персональних даних та конфіденційної інформації про особу, поширення яких з урахуванням частини другої статті 32 Конституції України, частини другої статті 14 Закону України «Про захист персональних даних» без згоди суб`єкта персональних даних або уповноваженої ним особи дозволяється у випадках, визначених законом, і лише (якщо це необхідно) в інтересах національної безпеки, економічного добробуту. Зокрема, пунктом 8 Положення про реєстр застрахованих осіб Державного реєстру загальнообов`язкового державного соціального страхування, який затверджено постановою правління Пенсійного фонду України від 18.06.2014 № 10-1 передбачено, що інформація з Реєстру застрахованих осіб надається в паперовій формі застрахованій особі особисто при пред`явлені паспорта або представнику застрахованої особи чи страхувальника при пред`явлені документів, що посвідчують особу представника та її повноваження діяти від імені особи, яку він представляє, а також засвідчених копій документів, що дають змогу територіальному органу Пенсійного фонду України ідентифікувати застраховану особу, страхувальника. Тобто, при запиті персональних даних до адвокатського запиту не долучена згода особи на використання її персональних даних (вимога ст.14 Закону України «Про захист персональних даних».

Тобто, в порушення приписів ст. 254 КУпАП, протокол про адміністративне правопорушення відносно нього було складено після перебігу двадцяти чотирьох годинного терміну з моменту виявлення правопорушення та особи, що його вчинила ((протокол про адміністративне правопорушення складений - 18.02.2021, тобто через два місяці після надання відповіді на адвокатський запит - 14.12.2020. Крім цього, один примірник протоколу йому не вручено, на адресу Головного управління направлено лише ксерокопію протоколу про адміністративне правопорушення відносно нього. При складанні протоколу про адміністративне правопорушення в порушення норм чинного законодавства свідків не було зафіксовано, але зазначена потерпіла ОСОБА_4 , також вказано про відмову від підпису 18.02.2021, він вважає, що інформація викладена в протоколі недостовірна.

Зазначає, що повідомлення про виклик для ознайомлення із матеріалами справи оформлене та надійшло на адресу Головного управління без вказівки дати та часу виклику та у період його знаходження у щорічній відпустці з 25.01.2021 по 10.02.2021. Про означений факт Головне управління повідомило Раду адвокатів (лист від 01.02.2021 вих. № 0500-0602-8/2295), тому вважає неприбуття за викликом поважною причиною, а протокол про адміністративне правопорушення - такий, що складений без врахування всіх об`єктивних причин та з порушенням порядку його складання.

Протокол про адміністративне правопорушення складено особою, що не підтвердила на це свої повноваження (до протоколу не додано відповідних документів, що підтверджують повноваження на складення протоколів про адміністративні правопорушення на ОСОБА_6 , чим порушено норму ст.212-3 КУпАП.)

Зібрані в матеріалах справи докази не відповідають та не можуть свідчити про наявність в його діях ознак вини та умислу щодо ненадання інформації на адвокатський запит, як обов`язкової умови складу адміністративного правопорушення, тому справа повинна бути закритою на підставі ч. 1 ст. 247 КУпАП.

Крім того, документи додані до запиту ОСОБА_4 свідчать про те, що договір між адвокатом та ОСОБА_3 укладено в м. Харків, ордер видано також у м. Харкові. Водночас, відповідно до змісту копії протоколу від 18.02.2020 робоче місце адвоката Сербіної А.В. - м. Макіївка Донецької області, адреса реєстрації застрахованої особи - м. Донецьк, які є тимчасово окупованою територією, адреса для зв`язку на підконтрольній українській владі території не зазначена, що унеможливлює підтвердження добровільності надання ним згоди на розповсюдження персональних даних. Відповідно до розпорядження Кабінету Міністрів України «Про забезпечення доступу Пенсійного фонду України до інтегрованої міжвідомчої інформаційно-телекомунікаційної системи щодо контролю осіб, транспортних засобів та вантажів, які перетинають державний контроль» від 23.08.2016 №598-р Пенсійний фонд забезпечує регулярний доступ даними із системою «Аркан». Відповідно даних Інтегрованої інформаційної інформаційно- телекомунікаційної системи щодо контролю осіб, транспортних засобів та вантажів, які перетинають державний кордон (ЦП «Аркан») встановлено, що ОСОБА_5 , на дату укладення договору - 27.08.2020, був відсутній на підконтрольній українській владі території (м. Харків). Зокрема, останній раз ОСОБА_5 перетинав державний кордон в 2017 році. За відсутності підстав для надання відомостей, що містять персональні дані Головним управлінням надано відповідну інформацію в межах строків передбачених ст. 24 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність».

Враховуючи викладене, вважає дії голови Ради адвокатів Донецької області щодо складання протоколу про адміністративне правопорушення протиправними та такими, що не відповідають приписам законодавства України через відсутність належних доказів його вини та складу адміністративного правопорушення.

Просить суд закрити провадження у справі, оскільки в його діях відсутній склад адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 212-3 КУпАП.

В судовому засіданні ОСОБА_1 роз`яснені права та обов`язки особи, яка притягається до адміністративної відповідальності передбачені ст. 268 КУпАП.

З урахуванням того, що однією з основних засад судочинства відповідно до статті 129 Конституції України є гласність судового процесу та його повне фіксування технічними засобами, розгляд справи проводиться із застосуванням технічних засобів фіксування судового процесу.

Провадження у справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

Застосування уповноваженими на те органами і посадовими особами заходів адміністративного впливу провадиться в межах їх компетенції, у точній відповідності з законом.

Додержання вимог закону при застосуванні заходів впливу за адміністративні правопорушення забезпечується систематичним контролем з боку вищестоящих органів і посадових осіб, правом оскарження, іншими встановленими законом способами.

Відповідно до ст. 9 КУпАП, адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Адміністративна відповідальність за правопорушення, передбаченні цим Кодексом, настає, якщо ці порушення за своїм характером не тягнуть за собою відповідно до закону кримінальної відповідальності.

Відповідно до ст. 278 КУпАП орган ( посадова особа) при підготовці до розгляду справи про адміністративне правопорушення вирішує такі питання: 1) чи належить до його компетенції розгляд даної справи; 2) чи правильно складено протокол та інші матеріали справи про адміністративне правопорушення; 3) чи сповіщено осіб, які беруть участь у розгляді справи про час і місце її розгляду; 4) чи витребувано необхідні додаткові матеріали; 5) чи підлягають задоволенню клопотання особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілого, їх законних представників і адвоката.

Відповідно до ст. 279 КУпАП розгляд справи розпочинається з оголошення складу колегіального органу або представлення посадової особи, яка розглядає дану справу. Головуючий на засіданні колегіального органу або посадова особа, яка розглядає справу, оголошує, яка справа підлягає розгляду, хто притягається до адміністративної відповідальності, роз`яснює особам, які беруть участь у розгляді справи, їх права і обов`язки. Після цього оголошується протокол про адміністративне правопорушення. На засіданні заслуховуються особи, які беруть участь у розгляді справи, досліджуються докази і вирішуються клопотання.

В судовому засіданні ОСОБА_1 свою провину у вчинені адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 212-3 КУпАП не визнав просив суд закрити справу про адміністративне правопорушення у зв`язку з відсутністю складу адміністративного правопорушення та надав пояснення, аналогічні, що викладені в Клопотанні про закриття провадження в справі про адміністративне правопорушення від 09.03.2021.

Частиною 2 статті 19 Конституції України передбачено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до ст. 7 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності. Застосування уповноваженими на те органами і посадовими особами заходів адміністративного впливу провадиться в межах їх компетенції, у точній відповідності з законом.

Тобто, притягненню до адміністративної відповідальності особи обов`язково повинна передувати належна та вчинена у відповідності до вимог чинного законодавства поведінка суб`єкта владних повноважень, а також встановлення останнім факту вчинення особою адміністративного правопорушення, відповідальність за вчинення якого передбачена чинним законодавством.

Статтею 23 КУпАП визначено, що адміністративне стягнення є мірою відповідальності і застосовується з метою виховання особи, яка вчинила адміністративне правопорушення, в дусі додержання законів України, поваги до правил співжиття, а також запобігання вчиненню нових правопорушень як самим правопорушником, так і іншими особами.

Також, необхідно зазначити, що ст. 245 КУпАП встановлено, що завданням провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

Заслухавши особу, яка притягається до адміністративної відповідальності, ОСОБА_1 , дослідивши матеріали справи про адміністративне правопорушення, суд приходить до наступних висновків.

Диспозиція частини 5 статті 212-3 КУпАП встановлює адміністративну відповідальність за неправомірну відмову в наданні інформації, несвоєчасне або неповне надання інформації, надання інформації, що не відповідає дійсності, у відповідь на адвокатський запит, запит кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, її палати або члена відповідно до Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність».

Адміністративним правопорушенням (проступком) відповідно до статті 9 КУпАП визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Відповідно до ст. 10 КУпАП адміністративне правопорушення визнається вчиненим умисно, коли особа, яка його вчинила, усвідомлювала протиправний характер своєї дії чи бездіяльності, передбачала її шкідливі наслідки і бажала їх або свідомо допускала настання цих наслідків.

Зі змісту статті 245 КУпАП слідує, що завданням провадження в справах про адміністративні правопорушення є своєчасне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи та вирішення її в точній відповідності із законом.

Так, з Протоколу серії ДН № 0054 про адміністративне правопорушення, передбачене ч.5 ст. 212-3 КУпАП, складеного 18 лютого 2021 року членом Ради адвокатів Донецької області Бутко Олександром Олексійовичем, уповноваженого Радою адвокатів Донецької області на складання протоколів про адміністративні правопорушення ( ст. 212-3 КУпАП ) у частині, що стосується порушення права на інформацію відповідно до Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» відносно ОСОБА_1 , вбачається, що ОСОБА_1 , перебуваючи на посаді заступника начальника Головного управління Пенсійного Фонду України в Донецької області 14 грудня 2020 року, знаходячись за адресою: Донецька область, м. Слов`янськ, вулиця Генерала Батюка, 8, в приміщенні адміністративної будівлі Головного управління Пенсійного фонду України в Донецькій області, в порушення вимог п.1 ч.1 ст. 20 та ч.2 ст. 24 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» листом від 14.12.2020 за № 0500- 0501-8/23755 неповно надав інформацію у відповідь на адвокатський запит адвоката Сербіної Анастасії Валеріївни від 04.12.2020 за вих. № 4 ( а.с. 3-7).

Відповідно до статей 11, 21 Закону України «Про інформацію», інформація про фізичну особу є конфіденційною. Не допускається збирання, зберігання, використання та поширення конфіденційної інформації про особу без її згоди, крім випадків, визначених законом. Відносини, пов`язані з правовим режимом конфіденційної інформації, регулюється законом.

Така інформація циркулює в автоматизованих системах Пенсійного фонду України, зокрема:

-підсистема «Реєстр застрахованих осіб»,

-«Система персоніфікованого обліку відомостей» інші системи.

Введення реєстру застрахованих осіб Державного реєстру загальнообов`язкового державного соціального страхування, обробка та використання його даних здійснюється Пенсійним фондом України відповідно до Закону України «Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування», зокрема, статей 16-18,21.

Склад відомостей Реєстру, визначений статтею 20 означеного Закону, свідчить про належність їх до персональних даних та конфіденційної інформації про особу, поширення яких з урахуванням частини другої статті 32 Конституції України, частини другої статті 14 Закону України «Про захист персональних даних» без згоди суб`єкта персональних даних або уповноваженої ним особи дозволяється у випадках, визначених законом, і лише (якщо це необхідно) в інтересах національної безпеки, економічного добробуту.

Зокрема, пунктом 8 Положення про реєстр застрахованих осіб Державного реєстру загальнообов`язкового державного соціального страхування, який затверджено постановою правління Пенсійного фонду України від 18.06.2014 № 10-1 передбачено, що інформація з Реєстру застрахованих осіб надається в паперовій формі застрахованій особі особисто при наданні паспорта або представнику застрахованої особи чи страхувальника при наданні документів, що посвідчують особу представника та її повноваження діяти від імені особи, яку він представляє, а також засвідчених копій документів, що дають змогу територіальному органу Пенсійного фонду України ідентифікувати застраховану особу, страхувальника.

На адресу Головного управління надійшов адвокатський запит ОСОБА_4 від 04.12.2020 за вих. № 4, щодо надання відомостей, які внесені до персональної облікової картки ОСОБА_5 та отримання саме інформації, що містить персональні дані фізичної особи. Зазначені відомості містяться в системі персоніфікованого обліку - Державного реєстру загальнообов`язкового державного соціального страхування.( а.с. 9).

В порушення вимог ст. 14 Закону України «Про захист персональних даних», адвокатом ОСОБА_4 при запиті персональних даних ОСОБА_5 до адвокатського запиту не долучена згода особи на використання її персональних даних.

Відповідно до розпорядження Кабінету Міністрів України «Про забезпечення доступу Пенсійного фонду України до інтегрованої міжвідомчої інформаційно-телекомунікаційної системи щодо контролю осіб, транспортних засобів та вантажів, які перетинають державний контроль» від 23.08.2016 №598-р Пенсійний фонд забезпечує регулярний доступ даними із системою «Аркан».

Так, в судовому засіданні встановлено, що документи додані до запиту адвоката Сербіної А.В. свідчать про те, що договір між адвокатом та громадянином ОСОБА_3 укладено в м. Харкові, ордер видано також у м. Харкові.

Водночас, відповідно даних Інтегрованої інформаційної інформаційно- телекомунікаційної системи щодо контролю осіб, транспортних засобів та вантажів, які перетинають державний кордон (ЦП «Аркан») встановлено, що ОСОБА_5 на дату укладення договору - 27.08.2020, був відсутній на підконтрольній українській владі території у місті Харкові, оскільки відповідно до витягу з системи «Аркан», ОСОБА_5 перетинав державний кордон останній раз у 2017 році, а саме: в`їхав на територію України в ПП перетину «Новотроїцьке» (Бугас) 04 жовтня 2017 року о 08.35 годині, а виїхав з України на тимчасово окуповану територію через ПП перетину «Новотроїцьке» (Бугас) в цей же день - 04 жовтня 2017 року о 14.51 хвилині.

Даний факт ставить під сумнів правомірність укладеного договору між адвокатом Сербіною А.В. та клієнтом ОСОБА_5 , а саме що він взагалі укладався між цими сторонами в місті Харкові 20 серпня 2020 року, як про це зазначено у Договорі.

Листом від 14.12.2020 вих. № 0500-0501-8/23755 заступником начальника Головного управління Пенсійного фонду України в Донецькій області ОСОБА_1 адвокату Сербіній А.В. була своєчасно надана відповідь на адвокатський запит, в якому надано перелік страхувальників з якими ОСОБА_3 мав трудові відносини. Інформація надана в межах адвокатського запиту та вимог клієнта адвоката щодо запиту інформації, яка міститься щодо нього в системі персоніфікованого обліку та Державного реєстру загальнообов`язкового державного соціального страхування ( а.с. 8)

Тобто, відповідь на адвокатський запит адвоката Сербіної А.В. була надана заступником начальника Головного управління Пенсійного фонду України в Донецькій області ОСОБА_1 відповідно до статей 11, 21 Закону України «Про інформацію» та Положення про реєстр застрахованих осіб Державного реєстру загальнообов`язкового державного соціального страхування, який затверджено постановою правління Пенсійного фонду України від 18.06.2014 № 10-1 в межах строків, передбачених ст. 24 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність».

Згідно з ст. 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото - і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, чи засобів фото - і кінозйомки, відеозапису, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Виходячи з вищевикладеного, суд не приймає до уваги відомості, що зазначені у Протоколі серії ДН № 0054 про адміністративне правопорушення, передбачене ч. 5 ст. 212-3 Кодексу про адміністративні правопорушення, складеного 18 лютого 2021 року, відносно ОСОБА_1 , стосовно того, що ОСОБА_1 , перебуваючи на посаді заступника начальника Головного управління Пенсійного Фонду України в Донецької області 14 грудня 2020 року, знаходячись за адресою: Донецька область, м. Слов`янськ, вулиця Генерала Батюка, 8, в приміщенні адміністративної будівлі Головного управління Пенсійного фонду України в Донецькій області, в порушення вимог п.1 ч.1 ст. 20 та ч.2 ст. 24 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» листом від 14.12.2020 за № 0500- 0501-8/23755 неповно надав інформацію у відповідь на адвокатський запит адвоката Сербіної Анастасії Валеріївни від 04.12.2020 за вих. № 4, оскільки ОСОБА_1 , надав відповідь на адвокатський запит адвоката Секрбіної А.А. відповідно до статей 11, 21 Закону України «Про інформацію» та Положення про реєстр застрахованих осіб Державного реєстру загальнообов`язкового державного соціального страхування, який затверджено постановою правління Пенсійного фонду України від 18.06.2014 № 10-1 в межах строків, передбачених ст. 24 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» .

Таким чином, в судовому засіданні встановлено, що жодним доказом наявність адміністративного правопорушення, передбаченого ч.5 ст. 212-3 КУпАП в діях ОСОБА_1 , при складанні Протоколу № серії ДН № 0054 про адміністративне правопорушення, передбачене ч. 5 ст. 212-3 Кодексу про адміністративні правопорушення, складеного 18 лютого 2021 року, встановлена не була, ОСОБА_1 , надав відповідь на адвокатський запит адвоката Секрбіної А.А. відповідно до статей 11, 21 Закону України «Про інформацію» та Положення про реєстр застрахованих осіб Державного реєстру загальнообов`язкового державного соціального страхування, який затверджено постановою правління Пенсійного фонду України від 18.06.2014 № 10-1 в межах строків, передбачених ст. 24 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність», що виключає склад адміністративного правопорушення, передбаченого ч.5 ст.212-3 КУпАП.

Відповідно до ч. 3 ст.62 Конституції України обвинувачення не може ґрунтуватися на припущеннях.

Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Елементами верховенства права є принципи рівності і справедливості, правової визначеності, ясності і недвозначності правової норми, оскільки інше не може забезпечити її однакове застосування, не виключає необмеженості трактування у правозастосовній практиці і неминуче призводить до сваволі (абзац другий підпункту 5.4 пункту 5 мотивувальної частини Рішення Конституційного Суду України від 22 вересня 2005 року N 5-рп/2005). Принцип правової визначеності означає, що "обмеження основних прав людини та громадянина і втілення цих обмежень на практиці допустиме лише за умови забезпечення передбачуваності застосування правових норм, встановлюваних такими обмеженнями. Тобто обмеження будь-якого права повинне базуватися на критеріях, які дадуть змогу особі відокремлювати правомірну поведінку від протиправної, передбачати юридичні наслідки своєї поведінки".

Презумпція невинуватості - є конституційною гарантією, яка закріплена статтею 62 Основного закону України та передбачає, що особа вважається невинуватою у вчиненні злочину і не може бути піддана кримінальному покаранню, доки її вину не буде доведено в законному порядку і встановлено обвинувальним вироком суду.

Ніхто не зобов`язаний доводити свою невинуватість у вчиненні злочину.

Положеннями ч.1 ст.11 Загальної Декларації прав людини від 10.12.1948 та ч.2 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 01.11.1950, ратифікованою Україною 17.07.1997 передбачено, кожен, кого обвинувачено у вчиненні кримінального правопорушення, вважається невинуватим доти, доки його вину не буде доведено в законному порядку.

Cуд наголошує, що правова природа адміністративної відповідальності також ґрунтується на конституційних принципах та правових презумпціях.

Так, згідно п.4.1. мотивувальної частини Рішення Конституційного Суду України від 22 грудня 2010 року N 23-рп/2010 у справі за конституційним зверненням громадянина ОСОБА_7 щодо офіційного тлумачення положень частини першої статті 14-1 Кодексу України про адміністративні правопорушення (справа про адміністративну відповідальність у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху) зазначено, що Конституційний Суд України дійшов висновку, що адміністративна відповідальність в Україні та процедура притягнення до адміністративної відповідальності ґрунтуються на конституційних принципах та правових презумпціях, які зумовлені визнанням і дією принципу верховенства права в Україні.

Наведені правові позиції закріплюють, що особа не вважається винною, доки її вина не буде доведена у встановленому законом порядку. Тобто особа не повинна доказувати свою невинуватість і його поведінка вважається правомірною, доки не доведено зворотнє.

В Рекомендаціях №R (91) 1 Комітету Міністрів Ради Європи «Про адміністративні санкції» одним із принципів застосування адміністративних стягнень є встановлення обов`язку нести тягар доказування саме для адміністративних органів (принцип 7).

Європейський суд з прав людини (ЄСПЛ) в своїх рішеннях неодноразово зазначав, що санкції, які згідно національному законодавству Договірних держав не входять у сферу кримінальних покарань, можуть вважатися такими в світлі положень Конвенції. У своїх рішеннях у справах «Малофєєв проти Росії від 30 травня 2013 року», «Малиге проти Франції від 23 вересня 1998 року», «Озтюрк проти Германії» ЄСПЛ визнав адміністративні правопорушення кримінальними злочинами, які підпадають під гарантії статі 6 Конвенції.

Крім того, у п.21 свого рішення у справі «Надточий проти України від 15 травня 2008 року» ЄСПЛ зазначив, що українське правительство визнало кримінально-правовий характер Кодексу України про адміністративні правопорушення.

Як зазначено в преамбулі Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» від 23.02.2006р., з наступними змінами, цей Закон регулює відносини, що виникають у зв`язку з обов`язком держави виконати рішення ЄСПЛ у справах проти України; з необхідністю усунення причин порушення Україною Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод і протоколів до неї; з впровадженням в українське судочинство та адміністративну практику європейських стандартів прав людини; зі створенням передумов для зменшення числа заяв до ЄСПЛ.

Згідно ст. 3 Конституції України, права і свободи людини та їх гарантії визначають зміст і спрямованість діяльності держави. Держава відповідає перед людиною за свою діяльність. Утвердження і забезпечення прав і свобод людини є головним обов`язком держави.

Згідно ст. 21 Конституції України, усі люди є вільні і рівні у своїй гідності та правах. Права і свободи людини є невідчужуваними та непорушними.

Згідно ст. 64 Конституції України, конституційні права і свободи, людини і громадянина не можуть бути обмежені, крім випадків, передбачених Конституцією України.

Відповідно до вимог статті 1 КУпАП, завданням кодексу України про адміністративне правопорушення є охорона прав і свобод громадян, власності, конституційного ладу України, прав і законних інтересів підприємств, установ і організацій встановленого правопорядку, зміцнення законності, запобігання правопорушення, виховання громадян у дусі точного і неухильного додержання Конституції і законів України, поваги до прав, честі і гідності інших громадян, до правил співжиття, сумлінного виконання своїх обов`язків, відповідальності перед суспільством.

Відповідно до ст. 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Дослідивши матеріали адміністративного правопорушення, оцінивши докази за своїм внутрішнім переконанням, які ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю, приймаючи до уваги практику Верховного Суду України та практику Європейського суду з прав людини, суд приходить до переконання, що в діях ОСОБА_1 відсутній склад адміністративного правопорушення та умислу на скоєння адміністративного правопорушення, передбаченого ч.5 ст. 212-3 КУпАП, оскільки в судовому засіданні не знайшли обґрунтованого підтвердження, а також відсутні відомості та докази, які б достовірно свідчили про наявність у ОСОБА_1 ознак адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 5 ст.212-3 КУпАП, оскільки відповідь на адвокатський запит адвоката Сербіної А.А. була надана заступником начальника Головного управління Пенсійного Фонду України в Донецької області Полесовим С.С. відповідно до статей 11, 21 Закону України «Про інформацію» та Положення про реєстр застрахованих осіб Державного реєстру загальнообов`язкового державного соціального страхування, який затверджено постановою правління Пенсійного фонду України від 18.06.2014 № 10-1 в межах строків, передбачених ст. 24 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність».

Відповідно до п.1 ч.1 ст.247 КУпАП, провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю у разі відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

На підставі викладеного та керуючись Законом України «Про інформацію», Положенням про реєстр застрахованих осіб Державного реєстру загальнообов`язкового державного соціального страхування, який затверджено постановою правління Пенсійного фонду України від 18.06.2014 № 10-1, Конституцією України, ст.ст. 34, 35, 36, 40-1, 172-7, 247, 255, 276, 278, 279, 280, 283, 284, 285 Кодексу України про адміністративні правопорушення, суд,-

П О С Т А Н О В И В :

Відмовити в притягненні до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Єнакієве Донецької області, громадянина України, який працює заступником начальника Головного управління Пенсійного фонду України в Донецькій області, РНОКПП: НОМЕР_1 , який зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , проживає за адресою: АДРЕСА_2 за ч. 5 ст. 212-3 Кодексу України про адміністративні правопорушення за відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення.

Провадження по справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Єнакієве Донецької області, громадянина України, який працює заступником начальника Головного управління Пенсійного фонду України в Донецькій області, РНОКПП: НОМЕР_1 , який зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , проживає за адресою: АДРЕСА_2 - закрити.

Скаргу на постанову по справі про адміністративне правопорушення може бути подано протягом десяти днів з дня винесення постанови. Апеляційна скарга подається до Донецького апеляційного суду через Слов`янський міськрайонний суд Донецької області.

Постанову складено та підписано в нарадчій кімнаті в одному екземплярі.

Суддя Слов`янського

міськрайонного суду

Донецької області О.В. Агеєва