справа № 415/9268/21
провадження № 3/415/2097/21
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"24" грудня 2021 р. м. Лисичанськ

Суддя Лисичанського міського суду Луганської області Старікова М.М., розглянувши матеріали справи, що надійшли від Управління патрульної поліції в Луганській області Департаменту патрульної поліції про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця міста Лисичанська, Луганської області, громадянина України, не працюючого, не одруженого, який не являється особою з інвалідністю, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_2

за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, -

В С Т А Н О В И ЛА:

З протоколу про адміністративне правопорушення серії АПР18 № 215208 від 17.11.2021, складеного інспектором взводу № 1 роти № 6 батальйону УПП в Луганській області ДПП лейтенантом поліції Гончаровим Д.В., вбачається, що 17.11.2021 року о 20 годині 47 хвилин в районі буд. 24 по вул. Гетьманська м. Лисичанська ОСОБА_1 висловлювався нецензурною лайкою у громадському місці на адресу ОСОБА_2 та образливо чіплявся до громадян, чим ображав людську честь і громадську мораль.

Дії ОСОБА_1 кваліфіковані за ознаками ст. 173 КУпАП, санкцією якої передбачено відповідальність за дрібне хуліганство, тобто нецензурну лайку в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують порядок і спокій громадян.

У судовому засіданні ОСОБА_1 свою провину у вчиненні правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП за обставин, викладених у протоколі, не визнав та пояснив, що 17.11.2021 приблизно о 20 годині він йшов додому, до нього підбігли двоє хлопців та вихопили з рук сумку з документами та грошима, він відразу ж погнався за ними та забрав свою сумку, пригрозивши хлопцям поліцією. Через невеликий проміжок часу до нього підійшли співробітники поліції, зробили зауваження з приводу того, що він на адресу неповнолітніх дітей висловлювався нецензурною лайкою, з чим він був не згоден, так як під час того, що сталося не дозволяв собі нецензурно висловлюватися.

Суд, вислухавши доводи ОСОБА_1 та дослідивши письмові матеріали справи, а також всі обставини справи в їх сукупності, приходить до висновку, що в діях останнього відсутній склад адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, виходячи з наступного.

Ст. 62 Конституції України закріплює принцип судочинства - презумпцію невинуватості, відповідно до якого особа, яка притягується до відповідальності може бути визнана винною і покараною лише за умови, якщо її вина буде доведена в передбаченому законом порядку і встановлена рішенням суду. Державні органи не мають права перекладати обов`язок доказування на особу, яка притягується до відповідальності. Усі сумніви щодо доведеності вини особи, тлумачаться на її користь.

Згідно ст.7 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

Положеннями ст.252 цього Кодексу зазначено, що орган (посадова особа) приймає рішення на підставі досліджених доказів, оцінюючи їх за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом та правосвідомістю.

Відповідно до положень ст. 9 КУпАП - адміністративним правопорушенням (проступком) визнаються протиправні, винні (умисні або необережні) дії або бездіяльність, які посягають на громадський порядок, власність, права та свободи громадян, а також встановлений порядок управління і які тягнуть за собою застосування адміністративно-правових санкцій.

Склад проступку включає в себе ознаки, які об`єднуються в чотири групи (елементи), що характеризують: - об`єкт адміністративного проступку, - об`єктивну сторону проступку; - суб`єкт адміністративного проступку; - суб`єктивну сторону проступку, і являють собою нерозривну єдність, і наявність яких обов`язкова для кваліфікації конкретного діяння.

При цьому, у випадку, коли хоча б один з елементів відсутній або ж не відповідає тим властивостям, що передбачені відповідною статтею Особливої частини КУпАП, - указане діяння адміністративним проступком (правопорушенням) не являється.

Адміністративна відповідальність за ст. 173 КУпАП настає за дрібне хуліганство, тобто нецензурну лайку в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Суть даного правопорушення зводиться до вчинення таких дій, що привели до порушення громадського порядку і спокою громадян.

Громадський порядок - це обумовлена потребами суспільства система врегульованих правовими та іншими соціальними нормами система відносин, що складаються у громадських місцях в процесі спілкування людей, і яка має на меті забезпечення спокійної обстановки суспільного життя, нормальних умов для праці і відпочинку людей, для діяльності державних органів, а також підприємств, установ та організацій.

Дрібне хуліганство характеризується умислом, тобто особа, яка здійснює дрібне хуліганство, розуміє, усвідомлює, що своїми діями вона порушує громадський порядок і бажає або свідомо допускає прояв неповаги до суспільства.

Громадська небезпека дій правопорушників проявляється в тому, що дрібне хуліганство певною мірою дезорганізує весь комплекс суспільних відносин, що склалися, а дії правопорушників спрямовані проти забезпечення нормального життя, суспільно-політичної діяльності громадян. Дрібне хуліганство необхідно відрізняти від таких схожих дій, як самоправство, приниження гідності, нанесення побоїв, або інших проступків, які мають наслідком адміністративну відповідальність (поява у нетверезому стані у громадських місцях, порушення правил руху і т. ін.).

Об`єктивна сторона правопорушення, передбаченого даною нормою, полягає у нецензурній лайці в громадських місцях, образливому ставленні до громадян та інших діях, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Під нецензурною лайкою у громадських місцях, необхідно розуміти найбільш цинічні лайки, що належить, як правило, до сфери статевих відносин, непристойні висловлювання, один із найогидніших різновидів словесної брутальності. Іншою формою цього правопорушення є образливе ставлення до громадян, під яким необхідно розуміти докучливу поведінку, пов`язану з образливими діями, що зневажають честь і гідність людини та утискають будь-чию волю, до того ж у грубій розв`язній манері.

Відповідно до ст. 251 КУпАП - доказами по справі про адміністративне правопорушення є будь - які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

При цьому, згідно до ч. 2 ст. 251 КУпАП обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених ст. 255 цього Кодексу.

Суд не має права самостійно відшукувати докази винуватості особи у вчиненні правопорушення, адже діючи таким чином, суд неминуче перебиратиме на себе функції обвинувача, позбавляючись статусу незалежного органу правосуддя, що є порушенням ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Проте, в порушення вищевказаних вимог органом Національної поліції не надано належних та допустимих доказів, які б свідчили про наявність в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП.

При дослідженні наданих в розпорядження суду документів слідує, що на підтвердження вини ОСОБА_1 до протоколу доданий диск з файлами відеозапису, з якого не вбачається, що ОСОБА_1 висловлювався нецензурною лайкою у громадському місці на адресу ОСОБА_2 та образливо чіплявся до громадян.

До протоколу додані пояснення ОСОБА_2 , який зазначений як свідок, однак останній на виклик до суду не з`явився, тому суд був позбавлений можливості допитати останнього безпосередньо в судовому засіданні.

Жодних пояснень інших свідків або потерпілих, громадський порядок і спокій яких було порушено діями ОСОБА_1 , матеріали справи не містять.

Державні органи не мають права перекладати обов`язок доказування на особу, яка притягується до відповідальності і усі сумніви щодо доведеності вини особи, тлумачаться на її користь.

Отже, викладені у протоколі обставини не мають належного доказового забезпечення, а це породжує об`єктивний сумнів у їх відповідності фактичним обставинам справи.

Інших доказів щодо вчинення ОСОБА_1 адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, суду не надано.

Кодексом України про адміністративні правопорушення не передбачено встановлення судом інших обставин адміністративного правопорушення, ніж ті, що зазначені в протоколі, оскільки це б погіршувало становище особи, яка притягується до адміністративної відповідальності.

Суд наголошує, що він не вправі самостійно змінювати на шкоду особі фабулу, викладену у протоколі про адміністративне правопорушення, яка, по суті, становить виклад обвинувачення у вчиненні певного правопорушення, винуватість у скоєнні якого певною особою має доводитися в суді; суд також не має права самостійно відшукувати докази винуватості особи у вчиненні правопорушення. Адже діючи таким чином, суд неминуче перебиратиме на себе функції обвинувача, позбавляючись статусу незалежного органу правосуддя, що є порушенням ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Згідно з п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП розпочате провадження в справі про адміністративне правопорушення підлягає закриттю у разі відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

Оцінивши усі наявні у справі докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю, суд приходить до висновку, що в судовому засіданні не знайшло підтвердження вчинення ОСОБА_1 правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, та в діях ОСОБА_1 за обставин зазначених в протоколі, відсутній склад адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, тому відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП провадження по справі відносно ОСОБА_1 за ст. 173 КУпАП підлягає закриттю.

У зв`язку з вищевикладеним, керуючись ч.1 ст. 44-3, 221, 251, 256, 276, 278 КУпАП, -

П О С Т А Н О В И Л А :

Провадження в справі про адміністративне правопорушення, передбачене ст. 173 КУпАП у відношенні ОСОБА_1 , закрити, у зв`язку з відсутністю в її діях складу адміністративного правопорушення.

Постанову може бути оскаржено протягом десяти днів з дня її винесення до Луганського апеляційного суду через Лисичанський міський суд.

Суддя: М.М.Старікова