Справа № 703/4113/21
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

24 грудня 2021 року суддя Смілянського міськрайонного суду Черкаської області Прилуцький В.О., розглянувши матеріали про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , проживаючого по АДРЕСА_1 , до відповідальності за ст.173 КУпАП,

встановив:

14 грудня 2021 року до Смілянського міськрайонного суду Черкаської області надійшли адміністративні матеріали про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за ст. 173 КУпАП.

Цього ж дня згідно автоматизованого розподілу справи між суддями, справу передано на розгляд судді Прилуцькому В.О.

Відповідно до протоколу про адміністративне правопорушення серії ВАБ № 843821 від 09 грудня 2021 року ОСОБА_1 , 09 грудня 2021 року близько 12 год. 20 хв. по вул. Перемоги поблизу будинку № 13 в м. Сміла, що є громадським місцем висловлювався та лаявся нецензурною лайкою в громадському місці чим порушив громадський порядок і спокій громадян за що передбачена відповідальність за ст.173 КУпАП.

В судовому засіданні ОСОБА_1 вину у правопорушенні не визнав та пояснив, що він дійсно 09 грудня 2021 року перебував по вул. Перемоги, 13 в м. Сміла у відділку поліції де був по своїх особистих справах. Після виходу з відділку поліції він та його товариш ОСОБА_2 побачили, що на автомобілі якому вони приїхали були порізані всі колеса. Вони повідомили про це працівників поліції з метою встановлення винних осіб. Однак він не вчиняв жодного правопорушення та не виражався нецензурною лайкою в громадському місці. Йому не відомо звідки працівники поліції взяли відеозапис, який надали до справи та хто саме зображений на ньому, однак точно не він. Просив суд закрити провадження щодо нього, оскільки в його діях відсутній склад адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП.

З письмових пояснень понятих ОСОБА_3 та ОСОБА_4 від 09 грудня 2021 року вбачається, що 9 грудня 2021 року вони були присутні по вул. Перемоги, 13 в м. Сміла в приміщенні відділку поліції № 2 при складанні протоколу про адміністративне правопорушення за висловлювання нецензурною лайкою в громадському місці. Як пояснили поліцейські ОСОБА_2 висловлювався нецензурною лайкою в громадському місці під час проведення прямої трансляції в соціальній мережі «Фейсбук» про що стало відомо при перегляді даної онлайн трансляції самими поліцейськими.

Суд, вислухавши пояснення особи, відносно якої складено протокол та дослідивши матеріали справи, встановив наступні обставини.

При оцінці доказів суд, як правило, застосовує критерії доведення "поза розумним сумнівом". Проте, така доведеність може випливати із співіснування достатньо переконливих, чітких і узгоджених між собою висновків чи схожих неспростовних презумцій факту (рішення ЄСПЛ від 21 липня 2011 року по справі "Коробов проти України"). Приймаючи до уваги дане рішення, суд керується саме цим принципом «поза розумним сумнівом», зміст якого також сформульований у п. 43 рішення Європейського суду з прав людини від 14 лютого 2008 року у справі "Кобець проти України". Зокрема, доведення має випливати із сукупності ознак чи неспростовних презумпцій, достатньо вагомих, чітких і узгоджених між собою.

Рішенням Конституційного Суду України від 22 грудня 2010 року № 23 рп/2010 у справі за конституційним зверненням щодо офіційного тлумачення положень ч. 1 ст. 14-1 КУпАП передбачено, що кожен, кого обвинувачено у вчиненні правопорушення, вважається невинуватим доти, доки його вину не буде доведено у законному порядку при додержанні, зокрема, процедури притягнення до адміністративної відповідальності, яка повинна ґрунтуватись на конституційних принципах та правових презумпціях, які зумовлені визнанням і дією принципу верховенства права в Україні.

Наведені правові позиції закріплюють, що особа не вважається винною, доки її провина не буде доведена у встановленому законом порядку. Тобто, особа не повинна доказувати свою невинуватість і її поведінка вважається правомірною, доки не буде доведено зворотне.

Відповідно до ч.1 ст.9 КУпАП, адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності. Застосування уповноваженими на те органами і посадовими особами заходів адміністративного впливу провадиться в межах їх компетенції, у точній відповідності з законом (ст.7 КУпАП).

За положенням ст.245 КУпАП завданнями провадження у зазначених справах є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом.

Суд, відповідно до ст.252 КУпАП, оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Згідно з положеннями ст. 62 Конституції України, усі сумніви щодо доведення вини особи тлумачаться на її користь.

З протоколу про адміністративне правопорушення вбачається, що ОСОБА_1 притягується до адміністративної відповідальності за те що він висловлювався та лаявся нецензурною лайкою в громадському місці.

Стаття 173 КУпАП передбачає відповідальність за дрібне хуліганство, тобто нецензурна лайка в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Об`єктом даного адміністративного проступку є суспільні відносини у сфері охорони громадського порядку. Об`єктивна сторона правопорушення виражається у нецензурній лайці в громадських місцях, образливому чіплянні до громадян та інших подібних діях, що порушують громадський порядок і спокій громадян (формальний склад). Суб`єкт адміністративного проступку - загальний (фізична осудна особа, яка досягла 16- річного віку). Суб`єктивна сторона правопорушення визначається ставленням до наслідків і характеризується наявністю вини у формі прямого чи непрямого умислу.

Відповідно, згідно з диспозицією статті 173 КпАП об`єктивну сторону складу дрібного хуліганства становлять такі альтернативні діяння: 1) нецензурна лайка в громадських місцях; 2) образливе чіпляння до громадян; 3) інші подібні дії, за умови, що кожне із цих діянь порушує громадський порядок і спокій громадян, а обов`язковою ознакою суб`єктивної сторони цього правопорушення є хуліганський мотив поведінки особи, яка вчиняє зазначені вище дії. При цьому норма статті 173 КУпАП не дає однозначного визначення, що саме підпадає під поняття "інших подібних дій", що порушують громадський порядок і спокій громадян, та в чому саме проявляється хуліганський мотив дій особи, а тому це потребує з`ясування і конкретизації у кожній справі, яка вирішується судом (див. постанову ВСУ від 27.04.2015 у справі N 5-7к15).

При хуліганстві об`єктом захисту є громадський порядок, який слід розуміти як стан суспільних відносин, що виник, сформувався, змінюється та існує під впливом дії правових норм (значною мірою), моральних засад, звичаїв, етичних правил, традицій, інших позаюридичних чинників і знаходить свій вияв (відображається) у безпечності громадського спокою, охороні здоров`я, честі та гідності людини, її прав та свобод, зокрема, права на відпочинок, усталених правил співжиття, комунікації (спілкування), у поведінці в побуті, у повазі і ставленні членів спільноти один до одного, у нормальному функціонуванні органів державної влади, місцевого самоврядування, різних установ, організацій, громадських об`єднань, інших інституцій, які займаються корисною суспільною діяльністю.

Посягання на ці відносини здійснюються в активній формі, в основному з ініціативи правопорушника або через використання незначного (нікчемного) приводу, як правило, відбуваються в публічних (громадських, людних) місцях, супроводжуються ненормативною (брутальною, нецензурною) лексикою та/або фізичним насильством, і призводять до заподіяння моральної та матеріальної шкоди.

За зовнішнім виявом (набором фактів) хуліганство певним чином схоже на ряд інших діянь, зокрема найбільше на ті з них, які посягають на здоров`я, честь та гідність людини, її майно. Однак схожість цих діянь не завжди може бути підставою для визнання їх однаковими (рівнозначними).

Хуліганські дії завжди посягають на громадський порядок та інші зазначені вище об`єкти захисту. Зміст та спрямованість цього діяння висновуються із характеру дій особи, яка їх вчиняє, а також із стосунків, які склалися між такою особою та потерпілим.

Особливість мотиву хуліганства полягає у причинній зумовленості. Спонукання вчинити такі дії можуть бути різні. Поєднує їх те, що вони, здебільшого, позбавлені будь-якої необхідності, нерідко постають із бажання особи показати свою ніби вищість (винятковість), чи з розгнузданого самолюбства, пов`язаного з неповагою до особи, людської гідності, байдужим ставленням до законів і правил поведінки (постанова ВСУ від 04.10.2012 у справі N 5-7к12).

Громадський порядок - це обумовлена потребами суспільства система врегульованих правовими нормами та іншими соціальними (моральними) нормами система відносин, що складаються в громадських місцях в процесі спілкування людей, і яка має на меті забезпечення спокійної обстановки суспільного життя, нормальних умов праці і відпочинку людей, для діяльності державних органів, а також підприємств, установ, організацій.

Громадське місце - частина (частини) будь-якої будівлі, споруди, яка доступна або відкрита для населення вільно, чи за запрошенням, або за плату, постійно, періодично або час від часу, в тому числі під`їзди, а також підземні переходи, стадіони.

Нецензурна лайка - це одна з грубих форм неповаги до громадської моральності, непристойні висловлювання, один із найогидніших різновидів словесної брутальності.

Відповідно до ст. 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі або в режимі фотозйомки (відеозапису), які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху та паркування транспортних засобів, актом огляду та тимчасового затримання транспортного засобу, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

ОСОБА_1 у судовому засіданні заперечив факти, викладені в протоколі.

З матеріалів справи про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності вбачається, що підставою для складання протоколу про притягнення до адміністративної відповідальності став рапорт заступника начальника ВП № 2 з превентивної діяльності ОСОБА_5 про те, що 09 грудня 2021 року під час огляду відео з соціальної мережі Фейсбук виявлено ознаки адмінправопорушення з боку ОСОБА_2 та ОСОБА_1 , а саме нецензурна лайка в громадському місці по вул. Перемоги в м. Сміла.

Із вказаного рапорту вбачається, що він надійшов до чергової частини 09 грудня 2021 року о 16 год. 13 хв., а факт скоєння правопорушення було виявлено співробітником Смілянського ВП ГУНП в Черкаській області 09 грудня 2021 року о 16 год. 06 хв.

З дослідженого в судовому засіданні протоколі про адміністративне правопорушення та рапорту від 09 грудня 2021 року, суд не має можливості встановити час вчинення особою, яка притягується до адміністративної відповідальності, оскільки зазначені два документи, різняться між собою в часті не мають кардинально різні дані.

Таким чином залишається не відомим той факт, яким чином заступник начальника з превентивної діяльності ВП № 2 ЧРУП ОСОБА_5 склав протокол про адміністративне правопорушення серії ВАБ № 843821 від 09 грудня 2021 року відносно ОСОБА_1 в присутності понятих ОСОБА_3 та ОСОБА_4 про те, що ОСОБА_1 09 грудня 2021 року о 12 год. 20 хв. вчинив правопорушення передбачене ст. 173 КУпАП, якщо він же своїм рапортом повідомив про виявлення ним факту скоєння цього правопорушення до чергової частини Смілянського ВП лише о 16 год. 13 хв.

Відповідно до протоколу про адміністративне правопорушення, він був складений в присутності понятих ОСОБА_3 та ОСОБА_6 .

Поняті згадуються у ст. 264 КУпАП як особи, що повинні бути присутніми при вилученні речей і документів та при проведення особистого огляду. Незважаючи на це, КУпАП не містить визначення поняття понятий та жодних вимог до осіб, які можуть бути понятими,

Відповідно до ч. 1 ст. 272 КУпАП як свідок у справі про адміністративне правопорушення може бути викликана кожна особа, про яку є дані, що їй відомі які-небудь обставини, що підлягають установленню по даній справі.

З письмових пояснень ОСОБА_3 та ОСОБА_4 також не вбачається факту скоєння саме ОСОБА_1 адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП.

Зокрема із наданих до матеріалів адміністративної справи письмових пояснень свідків, не вбачається, що вони є особами, яким відомі будь які відомості а чи обставини сконання ОСОБА_1 правопорушення, а навпаки такі дані ними ж і спростовуються. Так у поясненнях зазначено, що а ні ОСОБА_3 , а ні ОСОБА_7 особисто не були присутні під час того як ОСОБА_1 висловлювався нецензурною лайкою в громадському місці та даного факту не бачили, а вони були присутні лиш при складенні протоколу про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності де їм працівники поліції повідомили про те, що такий факт був.

Окрім того, із оглянутого в судовому засіданні DVD диску, наданого працівниками поліції до матеріалів адміністративної справи, також не вбачається вчинення саме ОСОБА_1 дрібного хуліганства.

Із вказаного диску вбачається, що невідомі особи, перебуваючи на вулиці, біля проїжджої частини дороги та припаркованого автомобіля в присутності двох працівників поліції, висловлювались нецензурною лайкою та виражали своє незадоволення ситуацією, що відбулась із їхнім автомобілем.

З переглянутого відеозапису, суд не має змоги встановити особи осіб, які виражались нецензурною лайкою, їх кількість та місце перебування.

Запису з портативного відеореєстратору працівники поліції, які перебували під час висловлювання невстановленими із відеозапису особами, нецензурною лайкою до матеріалів адміністративної справи не надано.

Таким чином, суд приходить до висновку про те, що будь-яких належних та допустимих доказів, які б свідчили про вчинення ОСОБА_1 інкримінованого йому діяння, яке зазначено в протоколі, матеріали справи не містять, не підтверджуються а ні письмовими поясненнями свідків ОСОБА_3 і ОСОБА_4 , а ні записом на відеодиску.

Суд, відповідно до ст.252 КУпАП, оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Згідно з положеннями ст. 62 Конституції України, усі сумніви щодо доведення вини особи тлумачаться на її користь.

Відповідно до ч. 1 ст. 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочате, а розпочате підлягає закриттю за відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.

За цих обставин суд закриває справу про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ст. 173 КУпАП у зв`язку з відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення.

Керуючись ст. 173, 283, 284 КУпАП, суд, -

постановив:

Провадження у справі про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за вчинення правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП закрити в зв`язку з відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена до Черкаського апеляційного суду через Смілянський міськрайонний суд особами визначеними ч.2 ст. 294 КУпАП шляхом подачі апеляції в 10 денний строк з дня її винесення, та набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Суддя: В. О. Прилуцький