печерський районний суд міста києва
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

22 лютого 2021 року суддя Печерського районного суду м. Києва Бортницька В.В., за участю секретаря Хоменко О.В., прокурора Шкурпело Р.В., захисника Ізовіта А.М., особи, яка притягається до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , розглянувши матеріали, що надійшли з Національного агентства з питань запобігання корупції, про притягнення ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , зареєстрованої за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючої за адресою: АДРЕСА_2 , до адміністративної відповідальності за ч. 2 ст. 172-7 КУпАП, -

встановив:

Згідно протоколу про адміністративне правопорушення № 30/205, складеного 14.09.2020 головним спеціалістом другого відділу перевірок Департаменту з питань дотримання законодавства про конфлікт інтересів та обмежень щодо запобігання корупції ОСОБА_2 , ОСОБА_1 обіймаючи посаду першого заступника Голови Державної архітектурно-будівельної інспекції України та виконуючою обов`язки Голови Державної архітектурно-будівельної інспекції України порушила п. 3 ч. 1 ст. 28 Закону України «Про запобігання корупції», а саме: вчинила дії та приймала рішення в умовах реального конфлікту інтересів, який виник під час підписання наказу від 13.02.2020 № 351 «Про продовження строку здійснення дисциплінарних проваджень», які стосувались директора Департаменту державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду Державної архітектурно-будівельної інспекції України ОСОБА_3 та директора Департаменту нормативно-правового забезпечення Державної архітектурно-будівельної інспекції України ОСОБА_4 , які разом з ОСОБА_1 були кандидатами на посаду Голови Державної архітектурно-будівельної інспекції України та як наслідок, конкурентами у зазначеному конкурсі, чим вчинила правопорушення, передбачене ч. 2 ст. 172-7 КУпАП.

В судовому засіданні ОСОБА_1 зазначила, що протокол про адміністративне правопорушення не відповідає фактичним обставинам справи та не містить доказів про наявність в її діях конфлікту інтересів. Обставини, які виникли при підписанні наказу від 13.02.2020 № 351 жодним чином не порушували інтереси ОСОБА_4 та ОСОБА_3 та жодним чином не дискредитувало їх як учасників конкурсу. Захисник ОСОБА_1 адвокат Ізовіта А.М. підтримав позицію своєї підзахисної, а також надав письмові заперечення щодо протоколу.

Прокурор в судовому засідання зазначив, що ОСОБА_1 вчинила дії в умовах реального конфлікту інтересів, шляхом підписання (видання) наказу від 13.02.2020 № 351 «Про продовження строку здійснення дисциплінарних проваджень», тому її слід притягнути до адміністративної відповідальності.

Вислухавши пояснення особи, прокурора, захисника, особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, дослідивши матеріали справи, суддя приходить наступного висновку.

Судовим розглядом встановлено, що згідно з Розпорядженням Кабінету Міністрів України від 24.12.2019 № 1350-р «Про призначення ОСОБА_1 першим заступником Голови Державної архітектурної будівельної інспекції України» ОСОБА_1 була призначена першим заступником Голови Державної архітектурно-будівельної інспекції з 27.12.2019.

Розпорядженням Кабінету Міністрів України від 27.12.2019 № 1384-р на ОСОБА_1 покладено виконання обов`язків Голови Державної архітектурної будівельної інспекції України.

В силу положень п.п. «а» п. 1 ч. 1 ст. 3 Закону України «Про запобігання корупції» (далі - Закон) ОСОБА_1 є державним службовцем категорії «А» та суб`єктом, на якого поширюється дія Закону, в тому числі вимоги щодо запобігання та врегулювання конфлікту інтересів.

ОСОБА_1 підписала наказ від 29.01.2020 № 194 «Про порушення дисциплінарних проваджень», який стосувався директора Департаменту державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду Державної архітектурно-будівельної інспекції України ОСОБА_3 та директора Департаменту нормативного-правового забезпечення Державної архітектурно-будівельної інспекції України ОСОБА_4 . Зазначених осіб з 30.01.2020 було відсторонено від виконання посадових обов`язків на час здійснення дисциплінарного провадження.

В подальшому ОСОБА_1 підписала наказ від 13.02.2020 № 351 «Про продовження строку здійснення дисциплінарних проваджень» яким дисциплінарні провадження щодо ОСОБА_3 та ОСОБА_4 продовжено на 15 календарних днів.

Розпорядженням Кабінету Міністрів України від 18.12.2019 № 1275-р було оголошено конкурс на зайняття посади Голови Державної архітектурно-будівельної інспекції України.

Комісія з питань вищого корпусу державної служби 20.01.2020 затвердила список кандидатів на зайняття посади Голови Державної архітектурно-будівельної інспекції України, які допущені до чергового етапу - співбесіди, до яких увійшли ОСОБА_5 , ОСОБА_3 та ОСОБА_4 .

На думку Національного агентства з питань запобігання корупції бажання ОСОБА_1 перемоги у конкурсі на зайняття посади Голови Державної архітектурно-будівельної інспекції України шляхом дискредитації своїх опонентів, в тому числі і за рахунок продовження відкритих дисциплінарних проваджень щодо ОСОБА_3 та ОСОБА_4 , поставило під сумнів їх доброчесність та професійну компетентність становило її приватний інтерес.

Як вже було вказано вище ОСОБА_1 29.01.2020 було видано наказ № 194 «Про порушення дисциплінарних проваджень», який стосувався ОСОБА_3 та ОСОБА_4 . З 30.01.2020 цих посадових осіб було відсторонено від виконання посадових обов`язків на час дисциплінарного провадження.

Відповідно до п.п. 21 п. 11 Положення про Державну архітектурно-будівельну інспекцію України, затвердженою Постановою КМУ від 09 липня 2014 року № 214, голова Держархбудінспекції вирішує в установленому порядку питання щодо заохочення та притягнення до дисциплінарної відповідальності державних службовців та працівників апарату Держархбудінспекції.

Відповідно до ч. 1 ст. 68 та ч. 1 ст. 69 Закону України «Про державну службу» дисциплінарне провадження порушується шляхом видання відповідного наказу (розпорядження). Для здійснення дисциплінарного провадження з метою визначення ступеня вини, характеру і тяжкості вчиненого дисциплінарного проступку утворюється дисциплінарна комісія з розгляду дисциплінарних справ.

Процедура здійснення дисциплінарними комісіями дисциплінарних проваджень стосовно державних службовців визначена порядко здійснення дисциплінарного провадження, затверджених Постановою Кабінету Міністрів України від 04 грудня 2019 року № 1039.

Згідно п. 5 Порядку тривалість здійснення дисциплінарного провадження не може перевищувати 15 календарних днів. За потреби зазначених строк може бути продовжений міністром або суб`єктом призначення, але не більше одного місяця.

ОСОБА_4 та ОСОБА_3 були відсутні на робочому місці з 29.01.2020 по 13.02.2020. Отже видання ОСОБА_1 наказу № 351 від 13.02.2020 узгоджувалось з положеннями, які регламентують проведення дисциплінарних проваджень та жодним чином не порушувало встановлений порядок.

Наказ № 351 від 13.02.2020 виданий після того як були пройдені всі етапи оцінювання конкурсантів, в тому числі і співбесіда. Протокол та долучені до нього матеріали не містять будь-яких відомостей, які стверджують, що видання наказу № 351 вплинуло чи дискредитувало ОСОБА_4 та ОСОБА_3 під час проведення конкурсу на Голову Державної архітектурно-будівельної інспекції України.

Відповідно до ч. 1 ст. 9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

В листі Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 22 травня 2017 року № 23-943/0/4-07 «Щодо притягнення до адміністративної відповідальності, пов`язані з корупцією» зазначено, що законодавство про боротьбу з корупцією дає можливість констатувати, що потенційний конфлікт інтересів відрізняється від реального тим, що при потенційному конфлікті встановлюється лише наявність, існування приватного інтересу особи, що може вплинути на об`єктивність чи неупередженість прийняття нею рішень, тоді як при реальному конфлікті інтересів існує суперечність між наявним приватним інтересом особи та її службовими чи представницькими повноваженнями безпосередньо впливає (вплинула) на об`єктивність або неупередженість прийняття рішень, або на вчинення чи невчинення дій під час виконання вказаних повноважень. Крім того, це також визначає ступінь впливу цієї суперечності на прийняття рішення чи вчинення дії, який повинен мати об`єктивний вираз, а також часовий взаємозв`язок між прийняттям рішення та наявністю певних ознак, що мають місце при цьому. Тобто відмінність між цими поняттями полягає в тому, що для встановлення факту реального конфлікту інтересів недостатньо констатувати існування приватного інтересу, який потенційно може вплинути на об`єктивність або неупередженість прийняття рішень, а слід безпосередньо встановити, що, по-перше, приватний інтерес наявний, по-друге, він суперечить службовим чи представницьким повноваженням, а по-третє, така суперечність не може вплинути, а реально впливає на об`єктивність чи неупередженість прийняття рішень чи вчинення дій. Таким чином, для встановлення наявності факту прийняття рішення, вчинення чи невчинення дії в умовах реального конфлікту інтересів та розмежування реального і потенційного конфлікту інтересів особа, яка здійснює правозастосовну діяльність, для кваліфікації рішення як такого, що прийняте в умовах реального конфлікту інтересів, має встановити наявність обов`язкової сукупності таких юридичних фактів, як: 1) наявність у правопорушника факту приватного інтересу, який має бути чітко сформульований (артикульований) та визначений; 2) наявність факту суперечності між приватним інтересом і службовими чи представницькими повноваженнями із зазначенням того, в чому саме ця суперечність знаходить свій вияв або вплив на прийняття рішення.

Відповідно до ст.7 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

Підписання ОСОБА_1 наказу від 13.02.2020 № 351 «Про продовження строку здійснення дисциплінарних проваджень» було її обов`язком, зважаючи на обставини, що ОСОБА_4 та ОСОБА_3 були відсутні на робочому місці з 29.01.2020 по 13.02.2020. ОСОБА_4 та ОСОБА_3 жодного разу не з`явились на засідання дисциплінарної комісії, з підстав перебування на лікарняному, в той же час це не перешкоджало їм приймати участь у конкурсі. Наказ № 351 виданий 13.02.2020 після того, як були пройдені всі етапи оцінювання конкурсантів, в тому числі співбесіда. Ці обставини стверджують, що видання наказу № 351 не вплинуло на можливість участі ОСОБА_4 та ОСОБА_3 у конкурсі на Голову Державної архітектурно-будівельної інспекції України. Видання наказу № 351 входило в повноваження ОСОБА_1 , а його видання було зумовлено відповідними обставинами, будь-якого приватного інтересу при його виданні не вбачалось.

Відповідно до ст. 280 КУпАП, при розгляді справи про адміністративне правопорушення орган (посадова особа) зобов`язані з`ясувати зокрема, чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні.

Пункт 1 частини 1 статті 247 КУпАП передбачає, що провадження у справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю у разі відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

Відповідно до ст. 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Орган (посадова особа) при розгляді справ про адміністративне правопорушення оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю, як це визначено ст.252 КУпАП.

За таких обставин, оцінивши докази у справі у їх сукупності, за своїм внутрішнім переконанням та з точки зору належності, допустимості та достатності для висновку про вчинення особою адміністративного правопорушення, вважаю, що в даному випадку не мало місця адміністративне правопорушення, передбачене ч. 2 ст. 172-7 КУпАП, та, відповідно, у діях ОСОБА_1 склад такого правопорушення відсутній, у зв`язку з чим провадження у справі слід закрити.

На підставі викладеного, керуючись ст.7, 14, 172-7, 247, 252, 266, 280 КУпАП, -

П О С Т А Н О В И В :

Провадження у справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 за ч. 2 ст.172-7 КУпАП - закрити у зв`язку з відсутністю події та складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена до Київського апеляційного суду через Печерський районний суд м. Києва особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником протягом 10 днів з дня її винесення.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку на подачу апеляційної скарги.

Суддя В. В. Бортницька