Справа № 152/50/21
П О С Т А Н О В А

іменем України

04 березня 2021 року м. Шаргород

Суддя Шаргородського районного суду Вінницької області Войнаровський І.В.,

за участю:

правопорушника - ОСОБА_1 ,

захисника Роздорожного М.І.,

розглянувши матеріали, які надійшли від ВП №2 Жмеринського РВП ГУНП у Вінницькій області про притягнення до адміністративної відповідальності громадянина України ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , жителя АДРЕСА_1 , не працюючого,

- за ч. 1 ст. 130 Кодексу України про адміністративні правопорушення (надалі КУпАП),

у с т а н о в и в:

Згідно з протоколом про адміністративне правопорушення серії ДПР18 №449058 від 06.01.2021 року ОСОБА_1 обвинувачується в такому: « 06.01.20__ року о 14 год. 20 хв. в м. Шаргород по вул. Будівельників, керував автомобілем Мазда д.н. НОМЕР_1 з ознаками наркотичного сп`яніння, а саме дуже звужені зіниці очей, які не реагують на світло, неприродна блідість, сповільнена мова. Від проходження огляду у встановленому законом порядку водій відмовився у лікувальному закладі у присутності лікаря».

Дії ОСОБА_1 кваліфіковано за ч. 1 ст. 130 КУпАП.

В судовому засіданні ОСОБА_1 , винним себе не визнав, повідомив суду, що він став учасником дорожньо-транспортної пригоди 06 січня 2021 року в м. Шаргород. Учасниками ДТП було складено «Європротокол», матеріали за ст. 124 КУпАП співробітниками поліції не складались, обидва водії не перевірялись на стан сп`яніння. Однак, в цей час в співробітників поліції виникла підозра про те, що водій ОСОБА_1 перебуває в стані наркотичного сп`яніння, в зв`язку з чим його було направлено на проведення відповідного огляду о 15.45 год., огляд розпочато о 15.50 год. Зі слів ОСОБА_1 , перебуваючи в Шаргородський ЦРЛ, співробітниками поліції здійснювався на нього моральний тиск та приниження, оскільки йому запропонували здати аналіз сечі в приміщенні туалету ЦРЛ, не залишаючи його на одинці, крім цього, як вказав ОСОБА_1 в судовому засіданні та в протоколі про адміністративне правопорушення, працівники поліції при цьому тримали в руках зброю. ОСОБА_1 вказав, що за таких обставин, будучи схвильованим після події ДТП та наляканим, поведінкою поліцейських відносно нього, не зміг фізіологічно здати аналіз сечі та просив в нього взяти аналіз крові. Однак, лікар та співробітники поліції не відреагували на прохання ОСОБА_1 та о 16.00 год. відносно нього складено протокол про вчинення адміністративного правопорушення передбаченого ч. 1 ст. 130 КУпАП, за відмову від проходження огляду. Однак, зі слів ОСОБА_1 , останній від огляду не відмовлявся, про що вказав в протоколі про адміністративне правопорушення в розділі пояснення по суті правопорушення.

Захисник Роздорожний М.І. в судовому засіданні просив провадження у справі закрити, оскільки співробітниками поліції безпідставно складено адміністративний протокол відносно ОСОБА_1 за відмову від проходження огляду на стан сп`яніння. Вказав, що останній не відмовлявся від огляду, а навпаки сприяв встановленню істини у цій справі, бажаючи добровільно здати аналіз крові, вказавши про це в протоколі, однак отримав відмову. Крім цього, співробітниками поліції допущені і інші порушення при складенні протоколу відносно ОСОБА_1 , зокрема, зазначено, що він відмовився від огляду в присутності лікаря, а не двох свідків, як того вимагає Закон, не вказано рік вчинення правопорушення. Поряд з цим, з матеріалів справи вбачається, що ОСОБА_1 направлено на огляд о 15.45 год., огляд розпочато о 15.50 год., а о 16.00 год. співробітниками поліції складено протокол про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 за відмову від проходження огляду, що свідчить про формальний підхід до оформлення адміністративного матеріалу та небажання співробітників поліції встановити істину у ній.

Відповідно до вимог ст. 280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду…, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Дослідивши матеріали справи про адміністративне правопорушення вважаю, що провадження у цій справі підлягає закриттю з наступних підстав.

Відповідно до статті 245 КУпАП завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є, зокрема, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом.

Згідно зі статтею 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі або в режимі фотозйомки (відеозапису), які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху та паркування транспортних засобів, актом огляду та тимчасового затримання транспортного засобу, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами. Обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу.

Статтею 252 КУпАП передбачено, що орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Відповідно до Інструкції про порядок виявлення у водіїв транспортних засобів ознак алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або перебування під впливом лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції, затвердженої Наказом Міністерства внутрішніх справ України, Міністерством охорони здоров`я України 09 листопада 2015 року №1452/735, зареєстрованою в Міністерстві юстиції України 11 листопада 2015 року за №1413/27858 (далі - Інструкція), огляду на стан сп`яніння підлягають водії транспортних засобів, щодо яких у поліцейського уповноваженого підрозділу Національної поліції України (далі поліцейський) є підстави вважати, що вони перебувають у стані сп`яніння згідно з ознаками такого стану. Огляд на стан сп`яніння проводиться: поліцейським на місці зупинки транспортного засобу з використанням спеціальних технічних засобів, дозволених до застосування МОЗ та Держспоживстандартом (далі спеціальні технічні засоби); лікарем закладу охорони здоров`я (у сільській місцевості за відсутності лікаря фельдшером фельдшерсько-акушерського пункту, який пройшов спеціальну підготовку). У разі відмови водія транспортного засобу від проходження огляду на стан сп`яніння на місці зупинки транспортного засобу або його незгоди з результатами огляду, проведеного поліцейським, такий огляд проводиться в найближчому закладі охорони здоров`я, якому надано право на його проведення відповідно до статті 266 Кодексу України про адміністративні правопорушення (далі заклад охорони здоров`я). Огляд на стан сп`яніння на місці зупинки транспортного засобу проводиться в присутності двох свідків.

Відповідно до п.п. 12, 13 розділу ІІІ «Проведення огляду на стан сп`яніння в закладах охорони здоров`я і оформлення його результатів» вказаної Інструкції, предметом дослідження біологічного середовища можуть бути слина, сеча та змиви з поверхні губ, шкірного покриву обличчя і рук. Для дослідження біологічного середовища може використовуватися кров, якщо в обстежуваної особи неможливо взяти зразки біологічних середовищ, вказаних у пункті 12 цього розділу.

Так, із протоколу про адміністративне правопорушеннясерії ДПР18 №449058 від 06.01.2021, зокрема вбачається, що ОСОБА_1 не відмовлявся від проходження огляду в лікувальному закладі, а просив в нього відібрати зразки крові, оскільки він фізіологічно не зміг добровільно надати аналіз сечі. Про ці обставини правопорушник вказав письмово в протоколі розділ пояснення по суті порушення.

З вищенаведеного вбачається, що автор протоколу про адміністративне правопорушення допустив грубі порушення під час процесуального оформлення матеріалів про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 за частиною першою статті 130 КУпАП, які ставлять під сумнів його винуватість у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 130 КУпАП.

Крім цього, суд констатує, що зі змісту протоколу незрозуміло коли вчинено правопорушення ОСОБА_1 06.01.2020 чи 06.01.2021 року.

Відповідно до частини третьої статті 62 Конституції України, усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях зазначав, що допустимість доказів є прерогативою національного права і, за загальним правилом, саме національні суди повноважені оцінювати надані їм докази (п.34 рішення у справі "Тейксейра де Кастор проти Португалії" від 09 червня 1998 року, п. 54 рішення у справі "Шабельник проти України" від 19 лютого 2009 року), а порядок збирання доказів, передбачений національним правом, має відповідати основним правам, визнаним Конвенцією про захист прав і основоположних свобод.

Також ЄСПЛ неодноразово наголошував, зокрема в рішеннях у справах "Гурепка проти України (№2)" від 08 квітня 2010 року, "Лучанінов проти України" від 09 червня 2011 року на необхідність суворого дотримання процедури притягнення особи до відповідальності (як кримінальної, так і адміністративної).

Відповідно до частини першої статті 9 КУпАП, адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Під складом адміністративного правопорушення розуміється встановлена адміністративним законом сукупність об`єктивних і суб`єктивних ознак, за наявності яких діяння вважається адміністративним правопорушенням.

КУпАП визнає відсутність у діянні складу (сукупності об`єктивних і суб`єктивних ознак) адміністративного правопорушення як обставину, що виключає провадження у справі про адміністративне правопорушення.

Приймаючи до уваги вищевикладене, а також те, що судом використані всі можливі заходи для встановлення істини у справі, вважаю, що провадження в справі підлягає закриттю у зв`язку з відсутністю в діях ОСОБА_1 події та складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 130 КУпАП.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення підлягає закриттю за відсутністю складу адміністративного правопорушення.

На підставі викладеного та керуючись статтями керуючись ч. 1 ст. 130, п. 1 ч. 1 ст. 247, статтями 283, 284, 287, 289, 290, ч. 2 ст. 294 КУпАП, -

п о с т а н о в и в:

Провадження в справі по обвинуваченню ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 130 КУпАП - закрити.

Постанова судді у справах про адміністративне правопорушення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, за винятком постанов про застосування стягнення, передбаченого статтею 32 КУпАП, а також постанов, прийнятих за результатами розгляду справ про адміністративні правопорушення, передбачені статтею 185-3 КУпАП.

Скаргу на постанову по справі про адміністративне правопорушення може бути подано прокурором у випадках, передбачених частиною п`ятою статті 7 цього Кодексу, особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим.

Скарга подається до Апеляційного суду Вінницької області через Шаргородський районний суд Вінницької області протягом десяти днів з дня винесення постанови, а щодо постанов по справі про адміністративні правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, - протягом десяти днів з дня вручення такої постанови.

Суддя І.В. Войнаровський