печерський районний суд міста києва
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

02 березня 2021 року cуддя Печерського районного суду м. Києва Смик С.І., розглянувши матеріали, що надійшли з Управління патрульної поліції в м. Києві Департаменту патрульної поліції НП України, про притягнення до адміністративної відповідальності:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянки України, не працюючої, проживаючої за адресою: АДРЕСА_1 , за ч. 1 ст. 173 КУпАП,

встановив:

Згідно протоколу про адміністративне правопорушення серії ГП№535812 від 07.10.2020 року, ОСОБА_1 , 07.10.2020 року о 17.20 год,, перебуваючи в приміщенні МВС за адресою: м. Київ, вул. Богомольця, 10, висловлювалась нецензурною лайкою в бік оточуючих та працівників поліції, чим порушила громадський порядок та спокій громадян.

Відповідальність за вказане адміністративне правопорушення, передбачена ст. 173 КУпАП.

В судове засідання ОСОБА_1 не з`явилась, про час та місце розгляду справи повідомлялась належним чином, про причини своєї неявки суд не повідомила.

Дослідивши матеріали справи, суд дійшов наступного висновку.

Відповідно до вимог ст. 280 КУпАП, суд при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Положеннями ст. 251 та ст. 252 КУпАП регламентовано, що доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що грунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

У відповідності до ст. 7 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження у справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

Частиною 1 статті 9 КУпАП передбачено, що адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Відповідно до ст. 173 КУпАП, передбачено відповідальність за дрібне хуліганство, тобто нецензурну лайку в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Однією із складових об`єктивної сторони адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП є, зокрема, вчинення вищенаведених дій в громадському місці.

Суб`єктивна сторона характеризується умисною виною та його обов`язковою ознакою є мотив явної неповаги до суспільства.

При складанні протоколу про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 за ст. 173 КУпАП відсутні потерпілі, свідки та їх пояснення с приводу зазначеної події.

В якості доказу на підтвердження обставин, викладених в протоколах про адміністративне правопорушення, суду надано тільки протокол оскільки, як зазначено із довідки інспектора УПП у м. Києві Прокопишина М., відеозапис із нагрудних відеокамер працівників поліції, що здійснювали оформлення адміністративного правопорушення, не зберігся.

Отже, в наявних матеріалах справи відсутні докази, які б свідчили про наявність в діях ОСОБА_1 дій, що утворюють склад адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП, а вина не може ґрунтуватись на доданих до матеріалів доказах.

Окрім того, у протоколі не зазначено спосіб вчинення правопорушення, не конкретизовано об`єкт правопорушення, не вказано суб`єктивну сторону правопорушення (ставлення до наслідків), яка характеризується наявністю вини у формі прямого чи непрямого умислу, а також мотиви та мета вчинення правопорушення.

Будь-яких інших доказів, які б підтверджували винуватість ОСОБА_1 у порушенні вимог ст. 173 КУпАП, до суду не надано.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю в разі відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

Враховуючи викладене вище, провадження по даній справі вважаю за необхідне закрити у зв`язку з відсутністю в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП.

Керуючись ст. 283-284 КпАП України, на підставі ст. 247 КпАП України,

П О С Т А Н О В И В :

Провадження по справі відносно ОСОБА_1 закрити у зв`язку з відсутністю в її діях складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП.

Постанова може бути оскаржена до Київського апеляційного суду через районний суд м. Києва, протягом 10-ти днів з дня винесення постанови.

Суддя: С.І. Смик