Справа № 369/604/21
Провадження № 3/369/1536/21
ПОСТАНОВА

Іменем України

22.02.2021 року м. Київ

Суддя Києво-Святошинського районного суду Київської області Козак Ірина Адамівна, розглянувши справу про адміністративне правопорушення, що надійшла з Вишнівського ВП Києво-Святошинського ВП ГУ НП в Київській області, про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_1 , який зареєстрований та проживає за адресою: АДРЕСА_1 ,

за ст. 185 Кодексу України про адміністративні правопорушення (далі КУпАП),

встановила:

Зі змісту протоколу про адміністративне правопорушення серії АПР18 № 507149 вбачається, що 10 січня 2021 року о 23:50 год., ОСОБА_1 перебуваючи за адресою: вул. Європейська, 2 Б, перебуваючи з явними ознаками алкогольного сп`яніння (хитка хода, запах алкоголю з порожнини рота, почервоніння обличчя), висловлювався нецензурною лайкою, на неодноразові звернення працівників поліції припинити відповідні дії, не реагував. Вказані дії ОСОБА_1 кваліфіковані за ст. 185 КУпАП .

В судовому засіданні ОСОБА_1 вину у вчиненні адміністративного правопорушення не визнав та пояснив, що того дня йому зателефонувала його знайому і попросила його автомобіль в користування. Перебуваючи у власному автомобілі, який вийшов вигнати із стоянки та розвернути його, щоб передати керування ОСОБА_2 , до нього підійшли патрульні та стали вимагати документи на автомобіль і водійське посвідчення, начебто за підозрою у керуванні транспортним засобом з ознаками алкогольного сп`яніння. Він пред`явив вказані документи у додатку «Дія», потім сказав, що може піти додому і взяти їх, якщо потрібно, так як недалеко живе, чим викликав неприязне відношення з боку патрульних, які стали поводили себе зухвало та агресивно по відношенню до нього. Зауважив суду, що в стані сп`яніння не перебував та не вживав нецензурної лайки, в подальшому в ході спілкування з патрульними порозумілися, проте останні склали відносно нього протокол про адміністративне правопорушення. Наголосив суду, що при складенні протоколів свідки були відсутні, звідки патрульні взяли їх пояснення, він не розуміє.

Свідок ОСОБА_2 , в судовому засіданні підтвердила пояснення ОСОБА_1 , а саме, пояснила, що того дня планувала взяти в користування його автомобіль, так як її автомобіль поламався. Оскільки ЖК «Євромісто» за місцем проживання ОСОБА_1 густо заставлене автомобілями попросила його розвернути автомобіль та виїхати з території ЖК «Євромісто», коли під`їхала до автомобіля ОСОБА_1 на таксі, то побачила патрульних, які поводили себе по відношенню до ОСОБА_1 зухвало. Крім того, зазначила, що при особистому спілкуванні з ОСОБА_1 ознак сп`яніння у останнього не було, а нецензурної лайки в бік працівників поліції останній не вживав.

Заслухавши пояснення ОСОБА_1 та свідка ОСОБА_2 , дослідивши протокол про адміністративне правопорушення та додані до нього матеріали, суд дійшов такого висновку.

Згідно з ст. 245 КУпАП завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом.

Статтею 280 КУпАП визначено, що орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують адміністративну відповідальність, чи заподіяну майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Положеннями ст. 251 КУпАП передбачено, що доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються, зокрема, протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, речовими доказами, іншими документами.

Обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених ст. 255 цього Кодексу.

Згідно з ст. 252 КУпАП, орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Європейський суд з прав людини в своїх рішеннях, зокрема, по справам «Кобець проти України» від 14.02.2008 року, «Берктай проти Туреччини» від 08.02.2001 року, «Леванте проти Латвії» від 07.11.2002 року неодноразово вказує, що оцінюючи докази, суд застосовує принцип доведення «за відсутності розумних підстав для сумніву», що може бути результатом цілої низки ознак або достатньо вагомих, чітких і узгоджених між собою неспростовних презумпцій.

У відповідності до роз`яснень, які містяться в ч. 2 п. 19 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 01 листопада 1996 року № 9 «Про застосування Конституції України при здійсненні правосуддя», визнання особи винуватою може мати місце лише за умови доведеності її вини.

Суд зауважує, що протокол є актом обвинувачення й повинен містити конкретне обвинувачення, виходячи з поняття адміністративного правопорушення, відповідно до вимог КУпАП.

Диспозицією ст. 185 КУпАП передбачена адміністративна відповідальність за злісну непокору законному розпорядженню або вимозі поліцейського при виконанні ним службових обов`язків, а також вчинення таких же дій щодо члена громадського формування з охорони громадського порядку і державного кордону або військовослужбовця у зв`язку з їх участю в охороні громадського порядку

Однак, з протоколу про адміністративне правопорушення серії АПР18 № 507149 не вбачається в яких саме діях ОСОБА_1 виразилася злісна непокора, і щодо якої саме законної вимоги чи законного розпорядження працівників поліції, так як документи, які підтверджують право керування транспортним засобом він пред`явив працівникам поліції в додатку «Дія». Крім того в матеріалах справи відсутнє відео відзняте працівниками поліції при складенні протоколу про адміністративне правопорушення, яке б підтверджувало вчинення ним неправомірних дій по відношенню до патрульних.

Дослідивши матеріали справи, які перебували в провадженні суду, а саме: протокол про адміністративне правопорушення, АПР18 № 507149 від 11 січня 2021 року, письмові пояснення ОСОБА_3 та ОСОБА_4 , рапорт інспектора Вишнівського ВП Києво-Святошинського ВП ГУ НП в Київській області, суд дійшов висновку, що провадження у справі щодо ОСОБА_1 за ст. 185 КУпАП підлягає закриттю за відсутності події та складу адміністративного правопорушення.

Відповідно до ст. 62 Конституції України обвинувачення не може ґрунтуватися на припущеннях і всі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП, провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю в зв`язку відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.

Враховуючи вищевикладене, вважаю за необхідне закрити провадження у даній справі на підставі п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП у зв`язку з відсутністю у діях ОСОБА_1 події і складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 185 КУПАП.

Враховуючи викладене та керуючись ст. 185, 247 ч. 1 п. 1, 283, 284 КУпАП,

постановила:

Провадження у справі щодо ОСОБА_1 , 20 грудня 1985 року, за ст. 185 КУпАП (протокол про адміністративне правопорушення серії АПР18 № 507149 від 11 січня 2021 року) закрити на підставі п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП за відсутності події та складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена до Київського апеляційного суду через Києво-Святошинський районний суд Київської області протягом десяти днів з дня винесення постанови.

Суддя І. А. Козак