ЗОЛОТОНІСЬКИЙ МІСЬКРАЙОННИЙ СУД ЧЕРКАСЬКОЇ ОБЛАСТІ
12 лютого 2021 рокуСправа №: 695/3058/20
Номер провадження 3/695/370/21
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

12 лютого 2021 рокум. Золотоноша

Суддя Золотоніського міськрайонного суду Черкаської області Степченко М.Ю., розглянувши матеріали справи про притягнення до адміністративної відповідальності, які надійшли з Золотоніського відділу поліції ГУ НП в Черкаській області відносно

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , проживаючої за адресою: АДРЕСА_1 , адреса місця реєстрації: АДРЕСА_2 , працюючої продавцем непродовольчих товарів у службі роздрібних продажів м. Золотоноша у ТОВ «АЛЛО», ідентифікаційний номер НОМЕР_1 ,

за ст.44-3 КУпАП, -

ВСТАНОВИВ:

Відповідно до протоколу про адміністративне правопорушення Серія ВАБ № 269125 від 14.11.2020, ОСОБА_1 , 11.11.2020 близько 11 год. 10 хв. в м. Золотоноша, вул. Шевченка, 96 не припинила роботу магазину «АЛЛО» та здійснювала прийом відвідувачів, чим порушила пп.4 п. 15 Постанови КМУ від 22.07.2020 №641.

Як зазначено у вказаному протоколі своїми діями ОСОБА_1 вчинила правопорушення, відповідальність за яке передбачена ст. 44-3 КУпАП.

ОСОБА_1 в судове засідання 12.02.2021 не прибула, хоча про дату, час та місце судового розгляду справи була повідомлена завчасно та належним чином SMS-повідомленням на номер мобільного телефону, який зазначений у протоколі про притягнення до адміністративної відповідальності. Клопотань про відкладення розгляду справи від ОСОБА_1 до суду не надходило. Також в матеріалах справи наявне клопотання від захисника ОСОБА_1 за вх. № 13155 від 29.12.2020 про розгляд справи за відсутності ОСОБА_1 та її представника.

Згідно зі ст. 268 КУпАП справа про адміністративне правопорушення розглядається в присутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності. Під час відсутності цієї особи справу може бути розглянуто лише у випадках, коли є дані про своєчасне її сповіщення про місце і час розгляду справи і якщо від неї не надійшло клопотання про відкладення розгляду справи.

Відповідно до ст. 19 Закону України «Про міжнародні договори України», ст.17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» стала практика Європейського суду з прав людини є частиною національного законодавства та обов`язкова до застосування судами як джерело права.

Вказане узгоджується з рішенням Європейського суду з прав людини від 08 листопада 2005 року у справі «Смірнов проти України», відповідно до якого в силу вимог ч. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи, є порушенням ч. 1 ст. 6 даної Конвенції.

У своїх рішеннях Європейський суд також наголошує, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Враховуючи викладене, суддя вважає за можливе розгляд справи проводити за відсутності ОСОБА_1 в межах складеного протоколу про адміністративне правопорушення та на підставі наявних у справі доказів.

Дослідивши матеріали справи про адміністративне правопорушення, суд зазначає наступне.

Статтею 44-3 КУпАП встановлено відповідальність за порушення правил щодо карантину людей, санітарно-гігієнічних, санітарно-протиепідемічних правил і норм, передбачених Законом України «Про захист населення від інфекційних хвороб», іншими актами законодавства, а також рішень органів місцевого самоврядування з питань боротьби з інфекційними хворобами.

Стаття 44-3 КУпАП України за своєю правовою природою є бланкетною, тобто такою, що не називаючи конкретних ознак правопорушення або називаючи лише їх частину, відсилає для встановлення змісту ознак правопорушення до інших нормативних актів, які не є законами про адміністративну відповідальність, тому в протоколі про адміністративне правопорушення має бути зазначена відповідна стаття певного нормативного акту (частина, пункт) та має бути викладено їх зміст.

У протоколі Серія ВАБ № 269125 від 14.11.2020 міститься посилання на ймовірне порушення ОСОБА_1 пп.4 п.15 Постанови КМУ від 22.07.2020 №641 «Про встановлення карантину та запровадження посилених протиепідемічних заходів на території із значним поширенням гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2».

Згідно до пп.4 п.15 постанови КМУ №641 від 22.07.2020 в редакції чинній станом на момент вчинення інкримінованого правопорушення - на території регіону (адміністративно-територіальної одиниці), на якій установлено червоний рівень епідемічної небезпеки, застосовуються за рішенням Державної комісії з питань техногенно-екологічної безпеки та надзвичайних ситуацій визначені цим пунктом обмеження (одне, декілька або усі), згідно з якими додатково до протиепідемічних обмежень, передбачених для зеленого, жовтого та помаранчевого рівня епідемічної небезпеки, забороняються: приймання відвідувачів у кінотеатрах (крім автокінотеатрів).

З цього слідує, що органом Національної поліції невірно зазначено пункт постанови, який ніби-то порушила ОСОБА_1 , оскільки магазин «АЛЛО» не являється кінотеатром.

Відповідно до статті 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Згідно зі ст. 280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

З матеріалів справи вбачається, що відносно ОСОБА_1 складено протокол про адміністративне правопорушення, згідно з яким вона14.11.2020 близько 11 год. 10 хв. в м. Золотоноша, вул. Шевченка, 96 не припинила роботу магазину «АЛЛО» та здійснювала прийом відвідувачів.

На підтвердження наведених обставин до матеріалів додано фотозображення, на якому зображено продавця та іншу особу. Однак вказане фотозображення не містить вказівки на дату, час та місце фіксування відображуваної події, та будь-яких інших осіб, свідків даної події.

Крім того в матеріалах справи не міститься посилань на технічні засоби, за допомогою якого здійснено дане фотозображення.

Також у матеріалах справи відсутні письмові пояснення свідка вказаних подій особи, яка є на наданому до матеріалів справи фотозображенні, та будь-яких інших свідків даної події.

До матеріалів справи на підтвердження вчинення ОСОБА_1 інкримінованого їй адміністративного правопорушення додано копію фіскального чеку, виданого 14.11.2020 об 11 год. 32 хв. ТОВ «Алло», магазин «Алло», Черкаська область, м. Золотоноша, вул. Шевченка, 96. Однак згідно з протоколом про адміністративне правопорушення Серія ВАБ № 269125 від 14.11.2020 подія мала місце 14.11.2020 об 11 год. 10 хв. Тобто фіскальний чек роздруковано після складення протоколу про адміністративне правопорушення.

Відтак, суддя приходить до висновку, що вказаний чек є недопустимим доказом у даній справі.

При цьому суддя бере до уваги, що зі змісту фіскального чеку, виданого 14.11.2020 об 11 год. 32 хв. ТОВ «Алло», магазин «Алло», Черкаська область, м. Золотоноша, вул. Шевченка, 96 вбачається, що він підтверджує оплату за інтернет замовлення.

Також у письмових поясненнях до протоколу ОСОБА_1 вказала, що не є безпосереднім суб`єктом господарювання, а прийом відвідувачів здійснювався з дотриманням санітарних норм та протиепідемічних заходів. Водночас, зазначила, що вся діяльність, яка в той день здійснювалась нею як співробітником магазину « ІНФОРМАЦІЯ_2 », не суперечила встановленим на той час обмеженням.

Разом з цим, матеріали справи про адміністративне правопорушення містять відомості про те, що господарську діяльність у мережі магазинів «Алло» здійснює Товариство з обмеженою відповідальністю «Алло».

Згідно зі статтею 14 КУпАП посадові особи підлягають адміністративній відповідальності за адміністративні правопорушення, зв`язані з недодержанням установлених правил у сфері охорони порядку управління, державного і громадського порядку, природи, здоров`я населення та інших правил, забезпечення виконання яких входить до їх службових обов`язків.

Суддею встановлено, що ОСОБА_1 станом на 14.11.2020 обіймала посаду продавця непродовольчих товарів у службі роздрібних продажів м. Золотоноша у ТОВ «АЛЛО», та у своїй роботі підпорядкована вищестоящому керівництву, за невиконання розпоряджень керівництва несе відповідальність.

Доказів того, що ТОВ «Алло» було прийнято рішення про припинення торгівельної діяльності на виконання Постанови КМУ від 22 липня 2020 року № 641, а ОСОБА_1 всупереч вимогам свого роботодавця самостійно здійснювала прийом відвідувачів, суду надано не було.

Водночас в матеріалах справи наявні надані захисником ОСОБА_1 докази на підтвердження того, що ТОВ «АЛЛО» забезпечує функціонування Інтернет-магазину «АЛЛО», що є платформою для реалізації товару з застосуванням адресної доставки замовлень. Також вказано, що ТОВ «АЛЛО» здійснює свою діяльність щодо торгівлі виробами медичного призначення, також ТОВ «АЛЛО» також надає у своїх магазинах фінансові послуги, що підтверджується листом ТОВ «ГЛОБАЛМАНІ» вих. №927 від 09.11.2020.

Крім того, суддя звертає увагу на те, що до протоколу про адміністративне правопорушення взагалі не було долучено жодного документа про те, хто є суб`єктом господарювання та здійснює господарську діяльність у магазині « ІНФОРМАЦІЯ_2 » за адресою: АДРЕСА_3 . Всі вказані документи були надані суду захисником ОСОБА_1 , а не органом, який складав протокол.

Таким чиним, дослідивши під час судового розгляду наявні в матеріалах справи докази, суддя приходить до висновку, що факт порушення правил щодо карантину людей ОСОБА_1 14.11.2020 не знайшов свого підтвердження.

Адміністративна відповідальність в Україні та процедура притягнення до адміністративної відповідальності ґрунтується на конституційних принципах та правових презумпціях, які зумовлені визнанням і дією принципу верховенства права в Україні.

Елементами верховенства права є принцип рівності і справедливості, правової визначеності, ясності і недвозначності правової норми, оскільки інше не може забезпечити її однакове застосування, не виключає необмеженості трактування у правозастосовній практиці. Принцип правової визначеності означає, що обмеження основних прав людини та громадянина і втілення цих обмежень на практиці допустиме лише за умови забезпечення передбачуваності застосування правових норм, встановлених такими обмеженнями.

КУпАП закріплено низку гарантій забезпечення прав суб`єктів, які притягаються до адміністративної відповідальності. У сукупності з конституційними нормами ці гарантії створюють систему процесуальних механізмів захисту особи.

Згідно з ст. ст. 251, 252, 280 КУпАП наявність адміністративного правопорушення і винність у його вчинені особи та інші обставини, що мають істотне значення для правильності вирішення справи про адміністративні правопорушення, підлягають доказуванню передбаченими законом способами, оцінка відповідних доказів має ґрунтуватись на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи у їх сукупності та законі. При розгляді справи про адміністративне правопорушення, поряд з іншим, підлягає з`ясуванню, чи було вчинено адміністративне правопорушення і чи винна дана особа у його вчинені та чи підлягає вона адміністративній відповідальності.

Нормами ч. 1 ст. 9 КУпАП визначено, що адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності. Застосування уповноваженими на те органами і посадовими особами заходів адміністративного впливу провадиться в межах їх компетенції, у точній відповідності з законом, що передбачено ст. 7 КУпАП.

Матеріали справи не містять жодних належних доказів вини ОСОБА_1 у вчиненні інкримінованого їй діяння.

Обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 КУпАП.

Згідно зі ст. 252 КУпАП орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Так, відповідно до ст. 62 Конституції України, обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Протокол про адміністративне правопорушення є не тільки джерелом доказів, але й актом обвинувачення особи у вчиненні адміністративного правопорушення, що узгоджується як і з нормами чинного законодавства так і з практикою та позицією ЄСПЛ.

Згідно з практикою Європейського суду з прав людини, що сформульована у п. 43 рішення Європейського суду з прав людини від 14.02.2008 року у справі «Кобець проти України» (з відсиланням на п.282 рішення у справі «Авшар проти Туреччини» (Avsar v. Turkey), згідно яких «доказування, зокрема, має випливати із сукупності ознак чи неспростовних презумпцій, достатньо вагомих, чітких та узгоджених між собою, а за відсутності таких ознак не можна констатувати, що винуватість обвинуваченого доведено поза розумним сумнівом».

Стандарт доведення вини «поза розумним сумнівом» означає, що при доведенні винуватості особи не повинно залишатися жодного «розумного сумніву» в цьому, тоді як наявність такого «розумного сумніву» у винуватості особи є підставою для його виправдання. Недоведена вина прирівнюється до доведеної невинуватості.

Однак, матеріали справи встановленому критерію щодо належного доведення вини особи не відповідають та не містять належних та допустимих доказів на підтвердження порушення ОСОБА_1 вимог чинного законодавства.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за відсутності складу адміністративного правопорушення.

Таким чином, оскільки достатніх, допустимих та безсумнівних доказів вчинення ОСОБА_1 правопорушення, передбаченого ст.44-3 КУпАП при обставинах, зазначених у протоколі, яким визначаються межі даного судового розгляду, суду не надано, її винуватість у вчиненні вказаного правопорушення поза розумним сумнівом не доведена, тому склад правопорушення, передбаченого ст.44-3 КУпАП, в її діях відсутній, а провадження по справі підлягає закриттю.

Керуючись вищевикладеним та ст. 247 ч. 1 п. 1 КУпАП, -

ПОСТАНОВИВ:

Справу про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за ст. 44-3 КУпАП провадженням закрити в зв`язку з відсутністю в її діях складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена до Черкаського апеляційного суду через Золотоніський міськрайонний суд Черкаської області протягом 10 днів з дня її винесення.

Суддя М.Ю. Степченко