Провадження №3/127/9430/21
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"24" грудня 2021 р. м. Вінниця

Суддя Вінницького міського суду Вінницької області Ковальчук Л.В., розглянувши матеріали, які надійшли від Вінницького РУП ГУ НП у Вінницькій області про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , проживаючої за адресою: АДРЕСА_1 , за вчинення правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 44-3 КУпАП, -

ВСТАНОВИВ:

27.10.2021 року о 14:10 год. в ході перевірки закладу «Ашанті», що по вул. Келецька, 1 у м. Вінниця виявлено відсутність інформаційної таблички про максимально-допустиму кількість відвідувачів у закладі.

Своїми діями ОСОБА_1 скоїла правопорушення передбачене ч. 1 ст. 44-3 КУпАП, тобто порушення правил щодо карантину людей, санітарно-гігієнічних, санітарно-протиепідемічних правил і норм, передбачених Законом України «Про захист населення від інфекційних хвороб», іншими актами законодавства, а також рішень органів місцевого самоврядування з питань боротьби з інфекційними хворобами.

В судове засідання ОСОБА_1 не з`явилася з невідомих суду причин, хоча про час та місце розгляду справи судом повідомлявся завчасно та належним чином, про що свідчить довідка про доставлення смс-повістки на номер телефону ОСОБА_1 .

Таким чином, суд вважає, що ОСОБА_1 свідомо проігронорувала виклик до суду, не з`явилася в судове засідання без поважних причин, чим проявила неповагу до суду та намагалася затягнути розгляд справи.

Європейський суд з прав людини в своїх рішеннях, зокрема «Юніон Аліментаріа проти Іспанії» від 07 липня 1989 року, виходить з того, що у випадках, коли поведінка учасників судового засідання свідчить про умисний характер їх дій, направлений на невиправдане затягування процесу чи зловживання своїм процесуальним правом, суд має реагувати на вказані випадки законними засобами, аби не було знівельовано ключовий принцип верховенство права, зокрема, проводити судове засідання у відсутності особи, якщо таке затягування може нашкодити справі чи іншим учасникам справи.

В рішенні від 03 квітня 2008 року в справі «Пономарьов проти України» Європейський суд з прав людини зазначив, що сторони у розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.

Крім того, КУпАП визначені випадки, коли справа не може розглядатися за відсутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності (ст. 268 КУпАП), однак розгляд справи за ч. 1 ст. 44-3 КУпАП, за якою особа притягується до адміністративної відповідальності, не належить до цих випадків.

Згідно зі ст. 245 КУпАП завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом.

Враховуючи принцип судочинства, зазначений у практиці ЄСПЛ, яким визнано пріоритет публічного інтересу над приватним, з урахуванням скорочених строків розгляду справи про адміністративне правопорушення, суд вважає за необхідне провести розгляд справи за відсутності особи, яка притягується до адміністративної відповідальності.

Винуватість ОСОБА_1 підтверджується даними протоколу про адміністративне правопорушення від 27.10.2021 року, а також письмовими поясненнями ОСОБА_1 в яких остання вказує, що працюючи на посаді адміністратора закладу «Ашанті», не дотрималася встановлених протиепідеміологічних норм та не забезпечила наявність таблички з інформацією про максимально допустиму кількість відвідувачів при вході у заклад.

Враховуючи, що ОСОБА_1 перебувала на посаді адміністратора закладу, в момент перевірки закладу правоохоронними органами на предмет дотримання умов карантину та протиепідемічних заходів вона перебувала на робочому місці, то саме вона мала контролювати дотримання всіх встановлених протиепідемічних правил.

В період пандемії, коли зупинено роботу багатьох підприємств та установ, економіки всього світу зупиняються та зазнають безпрецедентної кризи, кожна держава, в тому числі й Україна, намагається зупинити розповсюдження смертельно-небезпечної хвороби шляхом запровадження суворих обмежень для громадян та підприємців. Всі ці заходи покликані на охорону здоров`я людей, тому порушення правил карантину є серйозним правопорушенням.

На підставі викладеного, суд вважає, що ОСОБА_1 слід визнати винною у вчиненні правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 44-3 КУпАП та застосувати до неї адміністративне стягнення у вигляді штрафу.

Відповідно до ст. 40-1 КУпАП судовий збір у провадженні по справі про адміністративне правопорушення у разі винесення судом (суддею) постанови про накладення адміністративного стягнення сплачується особою, на яку накладено таке стягнення.

Пунктом 5 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» встановлено ставку судового збору у разі ухвалення судом постанови про накладення адміністративного стягнення в розмірі 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, тому з ОСОБА_1 на користь держави необхідно стягнути судовий збір в розмірі 454 грн.

На підставі викладеного, керуючись ч. 1 ст. 44-3 ст. 283, 284, 40-1 КУпАП, п. 5 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», суд, -

ПОСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 визнати винною у вчиненні правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 44-3 КУпАП та накласти на неї адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі однієї тисячі неоподаткованих мінімумів доходів громадян в сумі сімнадцять тисяч гривень в дохід держави.

Стягнути з ОСОБА_1 на користь держави судовий збір в сумі чотириста п`ятдесят чотири гривні.

Постанова може бути оскаржена до Вінницького апеляційного суду протягом десяти днів з дня її винесення.

Суддя :