Справа № 685/1543/21
Провадження № 3/685/1089/21
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАІНИ

24 грудня 2021 року.

Суддя Теофіпольського районного суду Хмельницької області Бурлак Г.І., розглянувши матеріали, які надійшли від Управління державного агентства меліорації та рибного господарства у Хмельницькій області, про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , жителя АДРЕСА_1 , громадянина України, українця,

За ч. 4 ст. 85 Кодексу України про адміністративні правопорушення,

в с т а н о в и в :

Згідно протоколу про адміністративне правопорушення №009349 від 13.11.2021, 13.11.2021 року близько 13 год. 30 хв. ОСОБА_1 на водоймі в смт Базалія (притока річки Случ), займався виловом водних ресурсів вбрід руками та за допомогою забороненого знаряддя лову сітного ятеря в кількості 1 (одна) шт. та виловив рибу карась сріблястий 110 шт. загальною вагою 6 кг. 695 г., чим порушив вимоги ч. 1 ст. 27, п. 3 ч. 2 ст. 63 ЗУ «Про тваринний світ, п. 4.6. п.п. 1 п. 3.15 Правил любительського та спортивного рибальства», згідно розрахунку від 18.11.2021, вартість виловленої риби становить 173910 грн., дії кваліфіковані за ч. 4 ст. 85 КУпАП.

ОСОБА_1 вину свою у вчиненні правопорушення не визнав, пояснив, що дійсно, 13.11.2021 він прийшов допомагати своєму товаришу ОСОБА_2 полагодити греблю на ставку в смт Базалія, оскільки та розмилася та в ставку впала вода. Прийшовши на став, вони побачили, що вода дуже впала і карасі лежать на мілині в намулі, тому вони почали руками збирати карасі та скидати їх у ковш від маніту, щоб потім випустити у воду. Сітками він рибу не ловив, крім нього ще було кілька громадян, які дійсно ловили рибу хватками, однак, коли побачили інспекторів, то вони розбіглися, а хватки та ятері позалишали в воді. Додав також, що виловлену рибу після від?їзду інспекторів він викинув у воду, щоб вона не здохла.

Правилами ст. 245, 251, 252, 280 КУпАП передбачено, що суддя при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний повно, всебічно та об`єктивно з`ясувати всі обставини справи, встановити чи було вчинено адміністративне правопорушення та чи винна особа у його вчиненні, дослідити наявні у справі докази, дати їм належну оцінку, з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи і, в залежності від встановленого, прийняти мотивоване законне рішення.

Відповідно до ч. 1 ст. 17 Закону України від 23.02.2006 «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Суду як джерело права.

Зокрема, в контексті рішення ЄСПЛ «Надточій проти України» (рішення від 15.05.2008, заява N7460/03) правопорушення, яке розглядається, має ознаки, притаманні «кримінальному обвинуваченню» у значенні статті 6 Конвенції, що вимагає дотримання стороною обвинувачення, яку в цій справі представляє автор протоколу про адміністративне порушення, відповідного доказового забезпечення, що передбачає такий рівень доказування, який не залишає жодних розумних сумнівів щодо доведеності вини обвинуваченого.

Відповідно до ст.62 Конституції України, усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

При цьому, Європейський Суд з прав людини, у справі «Аллене де Рібермон проти Франції» вказав, що сфера застосування принципу презумпції невинуватості є значно ширшою: від обов`язків не лише для кримінального суду, який вирішує питання обґрунтованості обвинувачення, а й для всіх інших органів держави.

Відповідно до ч.1 ст 27, ч.2 ст 63 ЗУ «Про тваринний світ», у порядку загального використання об`єктів тваринного світу громадянам, у випадках, передбачених законодавством, дозволяється безоплатне любительське і спортивне рибальство для особистого споживання (без права реалізації) у визначених відповідно до законодавства водних об`єктах загального користування у межах встановлених законодавством обсягів безоплатного вилову і за умови додержання встановлених правил рибальства і водокористування. Відповідальність за порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу несуть особи, винні, зокрема, в: незаконному вилученні об`єктів тваринного світу з природного середовища; перевищенні лімітів і порушенні інших встановлених законодавством вимог використання об`єктів тваринного світу.

Абзац 1 п. 3.15 Правил любительського та спортивного рибальства забороняє лов водних живих ресурсів, зокрема із застосуванням вибухових і отруйних речовин, електроструму, колючих знарядь лову, вогнепальної та пневматичної зброї (за винятком гарпунних рушниць для підводного полювання), промислових та інших знарядь лову, виготовлених із сіткоснастевих чи інших матеріалів усіх видів і найменувань, а також способом багріння, спорудження гаток, запруд та спускання води з рибогосподарських водойм. Водночас, заборону лову риби руками не передбачено.

Відповідно до п.4.6 Правил любительського та спортивного рибальства, дозволяється одній особі вилов за одну добу перебування на водоймі 3 кг риби.

Згідно змісту листа старости смт Базалія від 05.11.2021, в ставку в смт Базалія розмило дамбу, тому староста просить голову ФГ «Опора», ОСОБА_2 укріпити дамбу та провести окультурити прибережну зону ставка.

В протоколі про адміністративне правопорушення зазначено, що 13.11.2021 року ОСОБА_1 , на водоймі в смт Базалія (притока річки Случ), займався виловом водних ресурсів вбрід руками та за допомогою забороненого знаряддя лову сітного ятеря в кількості 1 (одна) шт. при цьому виловив рибу карась сріблястий 110 шт. загальною вагою 6 кг, однак, на відеозаписі фіксації правопорушення з доданого до матеріалів справи диску не зафіксовано момент вилову ОСОБА_1 риби з використанням забороненого знаряддя лову сітного ятеря. Разом з тим, з зазначеного вище відеозапису встановлено, що дійсно, в ставку , біля якого було виявлено ОСОБА_1 , значно впав рівень води, в поясненнях державному інспектору Білоус Є.А. зазначає, що ловив рибу руками, сама риба вимащена у мул, що дає суду підстави вважати, що ОСОБА_1 дійсно мав можливість ловити карасі, які залишилися внаслідок зниження рівня води на мілині, руками, щоб потім випустити їх у воду.

Досліджуючи всі наявні докази, суддя дає їм об`єктивну оцінку з точки зору їх достовірності та ступеня підтвердження чи спростування обставин, що характеризують діяння особи як правопорушення.

Оцінка вказаних доказів, відповідно до ст. 252 КУпАП відбувається за внутрішнім переконанням особи, що приймає рішення, та ґрунтується на всебічному, повному та об`єктивному досліджені всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом та правосвідомістю, а жодний доказ не має наперед встановленої сили.

Суд не може перебирати на себе функції обвинувачення та вчиняти процесуальні дії, які за законом покладено на відповідну уповноважену особу, яка висуває обвинувачення, складаючи протокол про адміністративне правопорушення.

У справі «Малофєєва проти Росії» (рішення від 30.05.2013, заява № 36673/04) ЄСПЛ зазначив, що у випадку, коли викладена в протоколі фабула адміністративного правопорушення не відображає всіх істотних ознак правопорушення, суд не має права самостійно редагувати її, а так само не може відшукувати докази на користь обвинувачення, оскільки це становитиме порушення права на захист (особа не може належним чином підготуватися до захисту) та принципу рівності сторін процесу (оскільки особа має захищатися від обвинувачення, яке підтримується не стороною обвинувачення, а фактично судом).

Оцінюючи докази у їх сукупності, суд прийшов до висновку, що суду не надано належних та допустимих доказів того, що ОСОБА_1 здійснював вилов риби саме забороненим засобом лову, тому відсутні підстави притягнення його до адміністративної відповідальності по ч. 4 ст. 85 КУпАП.

Також суд зазначає, що відповідно до п.3 Положення про Державне агентство меліорації та рибного господарства України, одним із завдань Держрибагенства є охорона та відтворення водних ресурсів. Згідно відеозапису місця події, карасі, виловлені ОСОБА_1 , живі, тобто їх можна було б випустити у водне середовище і шкоди навколишньому середовищу не було б заподіяно, однак вказані карасі були передані на зберігання до прийняття рішення суду, що дає підстави суду вважати, що виловлена риба не змогла б залишитися живою на час розгляду справи, тому ОСОБА_1 , випустивши виловлену рибу у став, забезпечив її подальше існування.

Відповідно ст. 247 КУпАП України, провадження у справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.

Оскільки судом встановлено відсутність в діях ОСОБА_1 події і складу адміністративного правопорушення передбаченого ч. 4 ст. 85, то дії, визначені в протоколі від 13.11.2021 року № 009349 не утворюють склад правопорушення, передбачений ч. 4 ст. 85 КУпАП, а тому провадження в справі відносно ОСОБА_1 за ч. 4 ст. 85 КУпАП необхідно закрити у зв`язку з відсутністю складу адміністративного правопорушення.

Керуючись ст.. 245, 251, 252, 280, ч.4 ст. 85 КУпАП, суд

п о с т а н о в и в :

Провадження у справі про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності по ч. 4 ст. 85 КУпАП закрити у зв`язку з відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.

Ятір, виготовлений із сіткоснастевого матеріалу , який зберігається на складі Хмельницького рибоохоронного патруля знищити.

Постанова може бути оскаржена до Хмельницького апеляційного суду протягом 10 днів з дня її проголошення через Теофіпольський районний суд.

Суддя