ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа №293/2553/21

Провадження № 3/293/2621/2021

21 грудня 2021 рокусмт Черняхів

Суддя Черняхівського районного суду Житомирської області Проценко Л.Й., розглянувши адміністративні матеріали, що надійшли з відділу поліції №1 Житомирського районного управління поліції ГУНП в Житомирській області про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянки України, яка проживає за адресою: АДРЕСА_1 , за ст.173 Кодексу України про адміністративні правопорушення

ВСТАНОВИВ:

17.12.2021 до Черняхівського районного суду Житомирської області з Відділу поліції №1 Житомирського районного управління поліції ГУ НП в Житомирській області надійшли адміністративні матеріали відносно ОСОБА_1 для притягнення до адміністративної відповідальності за ст.173 КУпАП.

Згідно протоколу про адміністративне правопорушення серії ВАБ №883724 від 29.11.2021 гр. ОСОБА_1 29.11.2021 близько 08 год, перебуваючи по вул.Перемоги, 56 в с.Зороків Черняхівського району Житомирської області в приміщенні фельдшерського пункту, що є громадським місцем, висловлювалася нецензурними словами на адресу ОСОБА_2 , чим порушила громадський порядок та спокій громадян та вчинила правопорушення, передбачене ст.173 КУпАП.

В судовому засіданні ОСОБА_1 свою вину у вчиненні даного адміністративного правопорушення не визнала, та пояснила наступне. Вона працює листоношею та 29.11.2021 близько 08 год була на робочому місці у відділенні Укрпошти в с.Зороків. На пошту прийшла ОСОБА_2 з метою виписати газету. Завідуюча відділенням Укрпошти пояснила їй, що для того, щоб виписати газету потрібно прийти 01.12.2021. Після цього ОСОБА_3 почала скандалити та вийшла з відділення незадоволена. Цього ж дня через декілька хвилин вони зустілись у фельдшерському пункті, що неподалік від Укрпошти, та ОСОБА_2 в присутності інших осіб почала її ображати. Жодних погроз та лайок в адресу ОСОБА_2 . ОСОБА_1 не застосовувала, бо знає, що ОСОБА_2 , маючи вік близько 85 років, любить вчиняти сварки та скандалити. В такому разі ОСОБА_2 треба притягувати до адміністративної відповідальності за вчинення сварок.

За приписами ст.7 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням не інакше як на підставах та у порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

Відповідно до вимог ст.245 КУпАП завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом.

Відповідно до вимог ст.280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинене правопорушення, чи винна особа у його вчиненні, чи підлягає вона відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують чи обтяжують відповідальність, чи заподіяно матеріальну шкоду, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Дослідивши адміністративні матеріали та подані суду докази, оцінивши їх за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, суд дійшов висновку про недоведеність вини в діях ОСОБА_1 за ознаки складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП.

Так, відповідно до змісту протоколу про адміністративне правопорушення серії ВАБ №883724 від 29.11.2021 ОСОБА_1 29.11.2021 близько 08 год перебуваючи по АДРЕСА_1 в приміщенні фельдшерського пункту, що є громадським місцем, висловлювалася нецензурними словами на адресу ОСОБА_2 , чим порушила громадський порядок та спокій громадян та вчинила правопорушення, передбачене ст.173 КУпАП.

Відповідно до диспозиції статті 173 КУпАП передбачена відповідальність за дрібне хуліганство, тобто нецензурну лайку в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок та спокій громадян.

Як вбачається з доданих до протоколу документів, а саме протоколу прийняття заяви про вчинене кримінальне правопорушення від 29.11.2021 та пояснень ОСОБА_2 . ОСОБА_1 ображала її нецензурною лайкою в приміщенні фельдшерського пункту в с.Зороків Черняхівського району Житомирської області (а.с.6-7).

Адміністративні матеріали містять також письмові пояснення ОСОБА_1 , які аналогічні поясненням наданим в судовому засіданні (а.с.8).

У відповідності до п.1 ч.1ст.247 КУпАП обов`язковою умовою притягнення особи до адміністративної відповідальності є наявність події та складу адміністративного правопорушення. Наявність події та складу адміністративного правопорушення доводиться шляхом подання доказів.

Відповідно до ст.252 КУпАП висновок про наявність чи відсутність в діях особи адміністративного правопорушення має бути зроблений на підставі всебічного, повного і об`єктивного дослідження всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Згідно ст.251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, які використовуються при нагляді за виконанням правил, що мають функції фото - і кінозйомки, відеозапису чи засобів фото - і кінозйомки, відеозапису, нормі стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, а також іншими документами.

Обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення.

Разом з тим, слід відмітити, що особа, яка складає протокол про адміністративне правопорушення повинна ретельно з`ясувати характер правопорушення та правильно кваліфікувати дії винної особи. У протоколі мають бути зазначені обставини, які свідчать про наявність адміністративного проступку та його характер, а також обставини, що характеризують особу, яка притягається до адміністративної відповідальності, оскільки протокол є підставою для провадження у справі про адміністративне правопорушення. Від того, чи правильно він складений, залежить своєчасність, правильність розгляду за суттю справи про адміністративне правопорушення та обґрунтованість застосування стягнення.

У протоколі про адміністративне правопорушення серії ВАБ №883724 від 29.11.2021 вказано, що ОСОБА_1 вчинила адміністративне правопорушення у громадському місці а саме в фельдшерському пункті с.Зороків Черняхівського району Житомирської області, чим порушила громадський порядок та спокій громадян, однак у протоколі працівниками поліції не зазначено свідків даної події та понятих, при яких було складено протокол (а.с.3).

При цьому, на думку суду, сам по собі протокол про адміністративне правопорушення та письмові пояснення потерпілої особи не можуть бути беззаперечними доказам вини особи, в тому чи іншому діянні, а отже самі по собі ці документи не є достатнім підтвердженням винуватості ОСОБА_1 у вчиненні правопорушення, що ставиться їй в провину.

Наведені факти свідчать про неналежність доказів у справі, які не тільки не підтверджують існування обставин, що підлягають доказуванню в рамках даної справи, зокрема стосовно обставин вчинення особою діяння, що ставиться їй у провину, але і оформлені у такий спосіб, який викликає сумніви щодо об`єктивності і повноти дій уповноваженої посадової особи під час складання відповідного протоколу про адміністративне правопорушення.

Законодавство України про адміністративні правопорушення має каральну направленість, а тому, з урахуванням принципів і загальних засад Кодексу України про адміністративні правопорушення, практики Європейського Суду з прав людини, передбачається принцип презумпції невинуватості особи, поки її винуватість не буде доведена у встановленому законом порядку.

Згідно рішення Європейського суду з прав людини від 20.09.2016 року у справі «Карелін проти Росії», за умови наявності певної неточності чи суперечностей, суд не вправі брати на себе функції сторони обвинувачення, самостійно відшукуючи докази винуватості особи.

Суддя не вправі самостійно вносити доповнення, зміни у протоколи про адміністративні правопорушення, перекваліфіковувати дії особи оскільки це є недопустимим, порушить права на захист, рівність сторін процесу.

Не можливо змінити фабулу протоколу шляхом надання інспектором поліції "додаткової інформації".

Будь-які інші належні і допустимі докази, які б свідчили про вчинення ОСОБА_1 адміністративного правопорушення за ст.173 КУпАП, в матеріалах справи відсутні.

Спираючись на положення ч. 1 ст. 6 Європейської конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, а також на практику Європейського суду з прав людини у справах «Лучанінова проти України» (рішення від 09.06.2011, заява № 16347/02), «Малофєєва проти Росії» (рішення від 30.05.2013 р., заява №36673/04), «Карелін проти Росії» (заява № 926/08, рішення від 20.09.2016), суд, виходить з того, що, як і у кримінальному провадженні, суд у цій справі має бути неупередженим і безстороннім і формулювання правопорушення, викладене у фабулі протоколу про адміністративне правопорушення, слід вважати по суті викладенням обвинувачення у вчиненні адміністративного правопорушення, винуватість у вчиненні якого має бути доведено не судом, а перед судом у змагальному процесі. Суд також не має права самостійно відшукувати докази винуватості особи у вчиненні правопорушення, оскільки таким чином, неминуче перебиратиме на себе функції обвинувача, позбавляючись статусу незалежного органу правосуддя, що є порушенням ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Практика Європейського суду з прав людини показує, що суд при оцінці доказів повинен керуватися критерієм доведення «поза розумним сумнівом». Таке доведення може випливати із сукупності ознак чи неспростовних презумпцій, достатньо вагомих, чітких і узгоджених між собою.

Згідно ст. 62 Конституції України обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, одержаних незаконним шляхом та на припущеннях, а усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Дослідивши матеріали справи, суд дійшов висновку, що у діях ОСОБА_1 відсутній склад адміністративного правопорушення, за який передбачена відповідальність ст.173 КУпАП.

Відповідно до ст. 284 КУпАП по справі про адміністративне правопорушення, орган (посадова особа) виносить одну з таких постанов: 1) про накладення адміністративного стягнення; 2) про застосування заходів впливу, передбачених статтею 24-1 цього Кодексу; 3) про закриття справи.

Згідно п.1 ч.1ст.247 КУпАП провадження у справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю у разі відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 22, 23, 33-35, ст.173, ст.ст.280, 283, 284 Кодексу України про адміністративні правопорушення, суд

ПОСТАНОВИВ:

Провадження по справі про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП, закрити на підставі п.1 ч.1 ст.247 КУпАП, у зв`язку з відсутністю в її діях події і складу адміністративного правопорушення.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

На постанову суду протягом 10 днів з дня її винесення може бути подана апеляційна скарга до Житомирського апеляційного суду через Черняхівський районний суд Житомирської області.

Суддя Людмила ПРОЦЕНКО