Номер провадження 3/754/6755/21
ПОСТАНОВА

Іменем України

22 грудня 2021 року Суддя Деснянського районного суду м. Києва Журавська О.В., розглянувши справу про адміністративне правопорушення відносно

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ,

проживаючої за адресою: АДРЕСА_1 ,

за ч. 2 ст. 184 КУпАП,-

В С Т А Н О В И В :

Відповідно до протоколу про адміністративне правопорушення серії ВАБ №567588, гр. ОСОБА_1 14.09.2021 р. близько 12 год. 30 хв. за адресою: м. Київ, вул. Пухівська, 6, неналежно виконувала батьківські обов`язки відносно сина ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , чим вчинила правопорушення, передбачене ч. 2 ст. 184 КУпАП.

На виклик суду ОСОБА_1 в судове засідання не з`явилась, про місце і час розгляду справи повідомлялась, клопотань про відкладення розгляду справи від неї не надходило.

Відповідно до ст. 268 КУпАП, суд вважає за можливе розглянути справу про адміністративне правопорушення у відсутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, на підставі наявних в матеріалах справи доказів.

При цьому суд керується рішеннями Європейського суду, в яких наголошується, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Дослідивши матеріали справи, судом встановлено наступне.

Завданням провадження в справах про адміністративні правопорушення, згідно зі ст. 245 КУпАП, є всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи з дотриманням процесуальної форми її розгляду.

Відповідно до ст. 280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Стаття 184 ч.1 КУпАП передбачає відповідальність за ухилення батьків або осіб, які їх замінюють, від виконання передбачених законодавством обов`язків щодо забезпечення необхідних умов життя, навчання та виховання неповнолітніх дітей.

Диспозиція ч. 2 ст. 184 КУпАП передбачає відповідальність за ті самі дії, вчинені повторно протягом року після накладення адміністративного стягнення.

Суд не може погодитися з правовою кваліфікацією вчиненого ОСОБА_1 адміністративного правопорушення

Згідно п. 4 ч. 3 ст. 129 Конституції України однією із засад судочинства є змагальність сторін і закон не покладає на суд обов`язок збирати докази винуватості чи невинуватості особи.

Згідно протоколу про адміністративне правопорушення дії ОСОБА_1 , кваліфіковані за ч. 2 ст. 184 КУпАП.

Проте матеріали справи не містять жодного доказу на підтвердження повторності діяння ОСОБА_1 .

Крім того, відповідно до ст. 256 КУпАП у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються: дата і місце його складання, посада, прізвище, ім`я, по-батькові особи, яка склала протокол, відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності, місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення, нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане порушення, прізвища, адреси потерпілих, свідків, пояснення особи, яка притягається до відповідальності, інші відомості необхідні для вирішення справи.

Стаття 256 КУпАП встановлює вимоги до змісту протоколу про адміністративне правопорушення, який є основним процесуальним документом, доказом у справі про адміністративне правопорушення, на підставі якого встановлюється наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність особи у його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Судом встановлено, що складений відносно ОСОБА_1 протокол про адміністративне правопорушення за ч. 2 ст. 184 КУпАП, не містить викладення суті адміністративного правопорушення, а саме в чому полягає неналежне виконання останньою батьківських обов`язків щодо неповнолітньої дитини.

Крім того, згідно положень ст. 251 КУпАП, доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото - і кінозйомки, відеозапису та інше, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Відповідно до вимог ст. 252 КУпАП, докази повинні оцінюватися за внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності.

Суд звертає увагу на те, що будь-яких доказів того, що ОСОБА_1 вчинила адміністративне правопорушення, передбачене ч. 2 ст. 184 КУпАП за обставин, викладених в протоколі про адміністративне правопорушення, працівниками поліції не надано.

В протоколі про адміністративне правопорушення відсутні відомості про свідків адміністративного правопорушення, ці особи не встановлені та не опитані. Відсутні будь-які інші докази вчинення адміністративного правопорушення (наприклад, фото- та відеоматеріали тощо).

При таких обставинах, суд приходить до висновку про відсутність у діях ОСОБА_3 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 184 КУпАП.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 184 ч. 2, 247, ч. 1, 283, 284 КУпАП, -

П О С Т А Н О В И В:

Справу про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 184 КУпАП, - закрити у зв`язку з відсутністю події та складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена до Київського апеляційного суду через Деснянський районний суд м. Києва протягом десяти днів з дня її винесення.

Суддя: