ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20 грудня 2021 року м. Володимир-Волинський

Суддя Володимир-Волинського міського суду Волинської області Каліщук А.А. розглянувши справу про адміністративне правопорушення, яка надійшла від начальника Володимир-Волинського РВП ГУНП у Волинській області про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , проживає по АДРЕСА_1 ,

за вчинення правопорушення, передбаченого ст. 173 Кодексу України про адміністративні правопорушення,

В С Т А Н О В И В :

Згідно з протоколу про адміністративне правопорушення ОСОБА_1 18.10.2021 о 09 годині 30 хвилин перебуваючи поблизу дитячого майдачника, що у дворі будинку АДРЕСА_2 , висловлювався нецензурною лайкою щодо громадянина ОСОБА_2 , чим порушив громадський порядок та спокій громадян та вчинив правопорушення, передбачене ст. 173 КУпАП.

В судовому засіданні ОСОБА_1 пояснив, що із ОСОБА_2 у нього неприязні відносини, постійно відбуваються сварки з приводу котів, котрих він утримує в під`їзді будинку. 18.10.2021 виник черговий конфлікт із ОСОБА_2 , під час якого він виразився нецензурними словами щодо ОСОБА_2 . При цьому ОСОБА_2 також виражався щодо нього нецензурними словами. Під час даної події у дворі будинку інших осіб не було, конфлікт тривав короткий проміжок часу та його діями не було порушено спокій громадян. Також не порушено громадський порядок. Такі дії вчинив не з хуліганських мотивів, а з метою вплинути на ОСОБА_2 щодо належного утримання ним котів.

В судовому засіданні ОСОБА_2 суду пояснив, що із ОСОБА_1 у нього постійні сварки з приводу утримання котів. 18.10.2021 ОСОБА_1 виражався щодо нього нецензурними словами. Конфлікт відбувся у дворі житлового будинку. Під час даної події інших осіб не було.

Заслухавши пояснення, дослідивши письмові матеріали справи та оцінивши всі докази в сукупності, приходжу до наступного висновку.

Відповідно до вимог статей 252, 280 КУпАП суддя при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний повно й об`єктивно дослідити обставини правопорушення і з`ясувати, чи було воно вчинено та чи винна в цьому дана особа.

Згідно з ст. 251 КУпАП на основі доказів встановлюється наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, поясненнями свідків та інші обставини.

Статтею 173 КУпАП передбачена відповідальність за дрібне хуліганство, яке тягне накладення стягнення у виді штрафу від трьох до семи неоподатковуваних мінімумів доходів громадян або громадських робіт на строк від сорока до шестидесяти годин, або виправних робіт на строк від одного до двох місяців, або адміністративного арешту на строк до п`ятнадцяти діб.

Згідно з диспозицією статті 173 КУпАП об`єктивну сторону складу дрібного хуліганства становлять такі альтернативні діяння: 1) нецензурна лайка в громадських місцях; 2) образливе чіпляння до громадян; 3) інші подібні дії, за умови, що кожне із цих діянь порушує громадський порядок і спокій громадян.

Обов`язковою ознакою суб`єктивної сторони цього правопорушення є хуліганський мотив поведінки особи, яка вчиняє зазначені вище дії.

З аналізу наведеного вбачається, що адміністративна відповідальність за ст. 173 КУпАП настає за умови, що виражаючись нецензурною лайкою в громадських місцях особа порушила громадський порядок та спокій громадян і таке діяння вчинене саме з хуліганських мотивів, а не з інших.

Із протоколу про адміністративне правопорушення серії АПР18 № 688497 від 21.10.2021 встановлено, що ОСОБА_1 притягується до адміністративної відповільності за те, що він 18.10.2021 о 09 годині 30 хвилин перебуваючи поблизу дитячого майдачника, що у дворі будинку АДРЕСА_2 , висловлювався нецензурною лайкою щодо громадянина ОСОБА_2 , чим порушив громадський порядок та спокій громадян.

Однак під час судового розгляду не встановлено, що діями ОСОБА_1 було порушено громадський порядок та спокій громадян.

В судовому засіданні ОСОБА_1 та ОСОБА_2 підтвердили, що під час даної події інших осіб не було.

Також не надано суду доказів, котрі б підтверджували, що було порушено спокій громадян (відсутні письмові заяви жителів будинку, де відбувся конфлікт).

Крім того, у протоколі не вказано і не надано доказів, що такі дії вчинені ОСОБА_1 саме із хуліганських мотивів, а не з будь-яких інших.

Згідно зі ст. ст. 9, 245, 252 КУпАП особа може бути притягнута до адміністративної відповідальності лише за наявності в її діях складу адміністративного правопорушення, яке мало місце, і це має бути встановлено судом тільки після всебічної та повної оцінки доказів.

Проте в матеріалах справи відсутні докази, котрі б підтверджували, що діями ОСОБА_1 було порушено громадських порядок та спокій громадян саме з хуліганських мотивів.

Сам факт виражання нецензурними словами без порушення громадського порядку, спокою громадян та вчинення таких дій не з хуліганських мотивів, не становить склад адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП.

При цьому, в судовому засіданні встановлено, що ОСОБА_1 вчинив такі дії з метою вплинути на ОСОБА_2 щодо належного утримання ним котів, а не з метою порушення громадського порядку та спокою громадян.

Один із найважливіших конституційних принципів щодо захисту основоположних прав та свобод людини при здійсненні процедури притягнення особи до адміністративної та/або кримінальної відповідальності (презумпція невинуватості) закріплено у ст.62 Конституції України, згідно з якого особа вважається невинуватою у вчиненні злочину і не може бути піддана кримінальному покаранню, доки її вину не буде доведено в законному порядку і встановлено обвинувальним вироком суду. Ніхто не зобов`язаний доводити свою невинуватість у вчиненні злочину. Обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

При цьому, в процесі доказування вини, доцільно керуватись принципом «поза розумним сумнівом», зміст якого сформульований у п. 43 рішення Європейського суду з прав людини (ЄСПЛ) від 14.02.2008 р. у справі «Кобець проти України» ( з відсиланням на первісне визначення цього принципу у справі «Авшар проти Туреччини», відповідно до якого, доказування має випливати із сукупності ознак чи неспростовних презумпцій, достатньо вагомих, чітких та узгоджених між собою, а за відсутності таких ознак не може констатувати, що винуватість обвинуваченого доведено поза розумним сумнівом.

Однак всупереч наведеного, доказів, котрі б давали можливість поза розумним сумнівом зробити висновок про вчинення ОСОБА_1 дій саме з хуліганських мотивів, у матеріалах справи не має та не надано таких на судовий розгляд справи.

За таких обставин суд приходить до висновку, що відсутня подія та склад адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП.

Відповідно до п.1 ст. 247 КУпАП, провадження у справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю, якщо відсутня подія і склад адміністративного правопорушення.

Оскільки у діях ОСОБА_1 відсутній склад адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, тому провадження підлягає закриттю.

Керуючись ст.ст. 280, 283, 284 КУпАП, на підставі п. 1 ст. 247, ч.1 ст.184 КУпАП, суд,-

ПОСТАНОВИВ:

Провадження по справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 за ст. 173 КУпАП закрити у зв`язку з відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.

Апеляційна скарга на постанову може бути подана до Волинського апеляційного суду протягом десяти днів з дня її винесення.

Суддя:/підпис/

Виготовлено з автоматизованої системи документобігу суду.

Суддя А.А. Каліщук