Номер провадження 3/521/331/21
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

02 лютого 2021 року Малиновський районний суд міста Одеси у складі:

головуючого судді - Непоради О.М.,

за участю секретаря - Дорич А.А.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду у місті Одесі матеріали, що надійшли з Одеської митниці держмитслужби ДМС України, за протоколом складеним відносно:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина Канади, працюючого менеджером, проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , паспорт № НОМЕР_1 , виданий 27.03.2015 р.,

про порушення митних правил, передбаченого ст. 471 МК України,

за участю сторін провадження:

представника Одеської

митниці ДФС - Білобородової Н.О.,

адвоката - Шпарута О.А.,

ВСТАНОВИВ:

До Малиновського районного суду м. Одеси надійшов протокол №0813/50000/20 від 07.08.2020 року про порушення митних правил з відповідними матеріалами, у відношенні гр. ОСОБА_1 за ознаками скоєння правопорушення, передбаченого ст. 471 МК України.

З вищезазначеного протоколу про ПМП вбачається, що 07.08.2020 о 10 год. 45 хв. у оглядовому залі «Приліт» Міжнародного аеропорту «Одеса» в зоні діяльності митного поста «Міжнародний аеропорт «Одеса» Одеської митниці Держмитслужби, проходив митний контроль гр. Канади ОСОБА_1 , який прибув в Україну літаком «В-738» б/н TC-JRY авіакомпанії «Турецькі а/л», рейсом № 465 сполученням «Стамбул-Одеса».

Формою проходження митного контролю гр. Канади ОСОБА_1 обрав проходження через зону (коридор) спрощеного митного контролю («зелений коридор»), що належним чином інформаційно обладнана, тим самим шляхом вчинення дій заявив про відсутність у нього товарів, які під час переміщення через митний кордон України громадянами підлягають обов`язковому письмовому декларуванню, а також на переміщення яких через митний кордон України встановлено заборони або обмеження.

Після перетину, гр. Канади ОСОБА_1 зеленої лінії, що позначає закінчення «зеленого» коридору, на запитання про наявність у нього валютних готівкових коштів відповів, що він має 14500 доларів США. На прохання пред`явити наявні у нього валютні цінності гр. Канади ОСОБА_1 надав готівку в розмірі 14500 доларів США, яку він переміщував через митний України. Митну декларацію на ввезення валюти в еквіваленті понад 10 000 євро, гр. ОСОБА_1 до митного контролю не надав.

Отже, гр. Канади ОСОБА_1 не мав законних підстав на переміщення через митний кордон України 2700 доларів США, які перевищують дозволену для переміщення суму. Вищезазначеному громадянину було пропущено еквівалент 10 000 евро, а саме 11800 доларів СІЛА.

Зазначені дії гр. Канади ОСОБА_1 мають ознаки порушення митних правил, передбачених статтею 471 Митного кодексу України.

У зв`язку з цим працівниками митниці 07.08.2020 року складено протокол про порушення митних правил № 0813/50000/20.

На підставі ст. 511 МК України за протоколом № 0813/50000/20 вилучено: 27 купюр по 100 доларів США: РВ 67113887 Е, РВ 67113888 Е, РВ 67113889 Е, РВ 67113891 Е, РВ 67113892 Е, РВ 67113893 Е, РВ 67113895 Е, РВ 67112168 Е, LЕ 40431730 D, МF 45033722 F, LL 70031049 А, МВ 11750636 Р, РВ 67112191 Е, LK 61025131 Е, РВ 67112155 Е, РВ 67112156 Е, РВ 67112157 Е, РВ 67112158 Е, РВ 67112159 Е, РВ 67113879 Е, РВ 67113880 Е, РВ 67113881 Е, РВ 67113882 Е, РВ 67113883 Е, РВ 67113884 Е, РВ 67113885 Е, РВ 67113886 Е, згідно курсу НБУ 1 долар США = 27.6793 грн., разом на суму: 74734 грн. 11 коп.

У судовому засіданні гр. ОСОБА_1 участі не приймав, про дату, час та місце розгляду справи був сповіщений у встановленому законом порядку.

Адвокат Шпарута О.А. діючий в інтересах ОСОБА_1 вказав, що вказані кошти не приховувалась і були видані одразу на вимогу працівників митниці. Умислу на порушення митних правил ОСОБА_1 не мав. ОСОБА_1 не ухилявся від сплати мита чи інших зборів і не заподіяв іншої майнової шкоди державі. Також надав документи, які підтверджують, що вказані грошові кошти є заробітною платою ОСОБА_1 та отриманні законно, а саме надав довідку з місця роботи від 10.01.2021 відповідно до якої ОСОБА_1 працює на посаді Генерального директора та отримує щомісячну зарплату у розмірі 70000 дирхамів ОАЕ, що відповідає 19000 доларів США.

Представник митниці у судовому засіданні вважав, що особа, яка притягується до адміністративної відповідальності, винна у вчиненні адміністративного правопорушення зазначеного у протоколі про порушення митних правил, її вина підтверджується зібраними у справі доказами, і тому необхідно притягнути її до адміністративної відповідальності за ст. 471 МК України, та застосувати до неї адміністративне стягнення у вигляді штрафу з конфіскацією вилученої валюти, оскільки це передбачено санкцією ст. 471 МК України.

Заслухавши думку представника митниці, та захисника, дослідивши матеріали справи, приходжу до висновку, що в діях гр. ОСОБА_1 вбачаються ознаки правопорушення, передбаченого ст. 471 Митного кодексу України.

Дослідивши матеріали справи, вислухавши думку учасників процесу, суд вважає, що особа стосовно якої складено протокол, підлягає притягненню до адміністративної відповідальності і її дії суд кваліфікує за ст. 471 МК України за кваліфікуючими ознаками: порушення встановленого МК України порядку проходження митного контролю в зонах (коридорах) спрощеного митного контролю, тобто переміщення через митний кордон України особою, яка формою проходження митного контролю обрала проходження (проїзд) через «зелений коридор», товарів (валютних цінностей) переміщення, яких через митний кордон обмежено, однак конфіскацію товару слід не застосовувати з наступних підстав.

Судом встановлено, що 07.08.2020 о 10 год. 45 хв. у оглядовому залі «Приліт» Міжнародного аеропорту «Одеса» в зоні діяльності митного поста «Міжнародний аеропорт «Одеса» Одеської митниці Держмитслужби, проходив митний контроль гр. Канади ОСОБА_1 , який прибув в Україну літаком «В-738» б/н TC-JRY авіакомпанії «Турецькі а/л», рейсом № 465 сполученням «Стамбул-Одеса».

Формою проходження митного контролю гр. Канади ОСОБА_1 обрав проходження через зону (коридор) спрощеного митного контролю («зелений коридор»), що належним чином інформаційно обладнана, тим самим шляхом вчинення дій заявив про відсутність у нього товарів, які під час переміщення через митний кордон України громадянами підлягають обов`язковому письмовому декларуванню, а також на переміщення яких через митний кордон України встановлено заборони або обмеження.

Після перетину, гр. Канади ОСОБА_1 зеленої лінії, що позначає закінчення «зеленого» коридору, на запитання про наявність у нього валютних готівкових коштів відповів, що він має 14500 доларів США. На прохання пред`явити наявні у нього валютні цінності гр. Канади ОСОБА_1 надав готівку в розмірі 14500 доларів США, яку він переміщував через митний України. Митну декларацію на ввезення валюти в еквіваленті понад 10 000 євро, гр. ОСОБА_1 до митного контролю не надав.

У відповідності до ч. 1 ст. 458 МК України, порушення митних правил є адміністративним правопорушенням, яке являє собою протиправні винні (умисні або з необережності) дії чи бездіяльність, що посягають на встановлений порядок переміщення товарів через митний кордон України.

Що стосується об`єктивної сторони правопорушення, передбаченого ст. 471 МК України, вона полягає в переміщенні через митний кордон України особою, яка формою проходження митного контролю обрала проходження через «зелений коридор» товарів, переміщення яких через митний кордон України заборонено, або обмежено законодавством України, або товарів в обсягах, що перевищують неоподатковану норму переміщення через митний кордон України.

Відповідно до ст. 8 ЗУ «Про валюту і валютні операції» (далі - Закон №2473), встановлено, що транскордонне переміщення фізичними особами валютних цінностей у сумі, що дорівнює або перевищує еквівалент 10 тисяч євро за офіційним курсом валют, встановленим Національним банком України на день переміщення через митний кордон України, підлягає письмовому декларуванню центральному органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову і митну політику, у порядку, визначеному Кабінетом Міністрів України. Транскордонне переміщення валютних цінностей шляхом поштових відправлень здійснюється лише шляхом поштових відправлень з оголошеною вартістю.

Відповідно до ч. 3 ст. 197 МК України, обмеження щодо ввезення на митну територію України та вивезення за межі митної території України валютних цінностей, а також порядок переміщення їх через митний кордон України, у тому числі особливості декларування валютних цінностей (зокрема, визначення граничних сум валютних цінностей, які підлягають письмовому або усному декларуванню), можуть встановлюватися Національним банком України.

Згідно з Положенням про транскордонне переміщення валютних цінностей, затвердженим постановою Правління Національного банку України від 02.01.2019 № 3 (далі Положення № 3), з 07.02.2019 фізична особа має право ввозити/пересилати в Україну та вивозити/пересилати за межі України готівкову валюту і банківські метали (враховуючи монети, що віднесені до банківських металів) в сумі/вартістю, що не перевищує в еквіваленті 10000 євро, без письмового декларування митному органу. Транскордонне переміщення фізичною особою готівкової валюти і банківських металів в сумі/вартістю, що дорівнює або перевищує в еквіваленті 10000 євро, здійснюється на умовах письмового декларування митному органу в повному обсязі.

Згідно з ч. 5 ст. 366 МК України, обрання «зеленого коридору» вважається заявою особи про те, що переміщені нею через митний кордон України товари не підлягають письмовому декларуванню.

Під термін товари підпадає в тому числі і іноземна валюта, згідно з положеннями ст. 4 ч. 1, п. 1 б), п.57 МК України.

Відповідно до вимог ст. 197 МК України, на окремі товари встановлюються обмеження щодо їх переміщення через митний кордон України. В даному випадку такі обмеження встановлені на рівні 10 000 євро, в зв`язку з чим валютні цінності, які переміщував правопорушник є товарами, переміщення яких через митний кордон України обмежене.

Щодо суб`єктивної сторони правопорушення встановлено наступне.

Судом встановлено, що гр. ОСОБА_1 не розумів протиправність своїх дій, не припускав можливості настання негативних наслідків, хоча міг і повинен був це розуміти і передбачати. Тобто, суб`єктивна сторона дій правопорушника полягає в протиправній необережності в формі недбалості.

Відповідно до матеріалів справи, гр. ОСОБА_1 протиправно перемістив через митний кордон України 2700 доларів США, які в нього були вилучені.

При визначені адміністративного стягнення, якому підлягає правопорушник, суд враховує ступінь суспільної небезпеки правопорушення, ступінь провини, ставлення до вчиненого, його майновий стан, а також обставини, які пом`якшують відповідальність, а саме те, що особа вперше притягується до адміністративної відповідальності, а також той факт, що грошові кошти мають легальне походження. Про законне джерело походження грошових коштів свідчать надані захисником копії довідку з місця роботи від 10.01.2021 та щомісячні розрахунки з яких вбачається, що ОСОБА_1 дійсно працював в закордонній кампанії, та гроші, які він ввозив в Україну є його заробітною платою, тобто отримані ним, займаючись законною діяльністю.

Таким чином, захисником надано достатньо доказів на підтвердження легальності походження грошових коштів, які переміщувались через митний кордон.

Стосовно вирішення питання щодо конфіскації вилученої валюти, суд виходить з наступного.

Суд враховує практику Європейського суду з прав людини, зокрема постанову ЄСПЛ від 11.07.2019 року по справі «Садоча проти України».

Відповідно до ст. 8 Конституції України, в Україні визнається і діє принцип верховенства права.

Згідно з ст. 9 Конституції України, а також ст. 17 Закону України «Про міжнародні договори» від 22.12.1993 року, міжнародні договори, згода на обов`язковість яких дана Верховною Радою України, є часткою національного законодавства України. Також передбачається, що якщо міжнародним договором встановлені інші права, ніж ті, які передбачені законодавством України, то застосовуються правила міжнародного договору України. Тобто в такому випадку міжнародно - правові норми мають пріоритетне значення.

17 липня 1997 року Україна ратифікувала Європейську Конвенцію «З захисту прав і основних свобод людини», а також Протоколи 1, 2, 4, 7, 11, які є невід`ємною частиною Конвенції, чим визнала її дію в національній правовій системі, a також обов`язковість рішень Європейського Суду з прав людини по всім питанням що стосуються тлумачення і застосування Конвенції.

Згідно з зазначеним рішенням ЄСПЛ, судове рішення, яким застосовується конфіскація майна, є втручанням в право особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, на повагу власності.

Згідно з Статтею 1 Протоколу №1 до Конвенції з захисту прав людини, кожна фізична чи юридична особа має право на повагу до своєї власності. Ніхто не може бути позбавлений свого майна інакше, як в інтересах суспільства та на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права.

В даному випадку майном правопорушника є грошова сума в іноземній валюті, яка, на думку представника митниці, підлягає конфіскації.

За таких обставин конфіскація є втручанням в право особи на повагу власності і, відповідно, має бути застосована ст. 1 Протоколу №1 до Європейської Конвенції з захисту прав людини.

Перша і найбільш важлива вимога зазначеної правової норми полягає в тому, що будь-яке втручання публічної влади в право на повагу власності має бути законним. Також передбачається, що держава уповноважена здійснювати контроль за використанням власності шляхом забезпечення виконання законів.

Питання про те, чи буде досягнута справедлива рівновага між вимогами загального інтересу і захисту фундаментальних прав особи, має значення лише при умові, що таке втручання відповідає вимогам закону і не є безпідставним.

Об`єктивна сторона правопорушення, яке вчинив правопорушник, полягає в недекларуванні іноземної валюти при проходженні митного контролю в «зеленому коридорі», тобто в зоні спрощеного митного контролю, відповідальність за що передбачена ст. 471 МК України.

Що стосується загального інтересу, якому могло слугувати таке втручання Європейський суд зазначив, що держави мають законний інтерес і в той же час обов`язок вживати заходи в цілях виявлення та контролю руху готівкових коштів через кордони, оскільки значні суми готівки можуть використовуватись для легалізації незаконних доходів, торгівлі наркотиками, фінансування тероризму, вчинення тяжких фінансових злочинів.

Загальна вимога про декларування, яка розповсюджується на будь яку особу, що перетинає кордон держави, попереджує прихований ввіз та вивіз грошових коштів з країни і конфіскаційна міра, яку тягне недекларування грошових коштів митному органу, є частиною загальної регулятивної системи, передбаченої для боротьби з подібними правопорушеннями.

Крім того, сума, яка може бути законно ввезена, чи фізично переміщена через український митний кордон, в принципі не обмежена, обмежена лише сума (10000 євро), яка може бути ввезена без письмового декларування.

Таким чином, застосовуючи додаткове покарання у вигляді конфіскації валюти, суд фактично не залишить особі значної частини зароблених грошей, які він заробив в установленому законом порядку.

Для того, щоб втручання вважалося пропорційним, воно має відповідати тяжкості правопорушення. Зокрема, в даному випадку, правопорушник не дотримався вимог, щодо внесення відомостей до митної декларації, а не вчинив будь якого іншого правопорушення, яке можна припустити (наприклад, відмивання грошей або ухилення від сплати мита податків, тощо).

Крім того, сума, яку митний орган вимагає конфіскувати у правопорушника, є для нього значною, а шкода, яку він потенційно міг завдати органам влади - незначна, оскільки він не ухилився від сплати мита та інших зборів і не завдав державі ніякої шкоди.

Також, суд вважає за необхідне зазначити, що однакове застосування закону забезпечує загальнообов`язковість закону, рівність перед законом та правову визначеність у державі, яка керується верховенством права. Єдина практика застосування законів поліпшує громадське сприйняття справедливості та правосуддя, а також довіру до відправлення правосуддя.

Неодноразове ухвалення протилежних і суперечливих судових рішень, особливо судами вищих інстанцій, може спричинити порушення права на справедливий суд, закріплене в пункті 1статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Загальновизнаний принцип правової визначеності передбачає стабільність правового регулювання і виконуваність судових рішень.

Керуючись однією з аксіом судочинства: «Placuit in omnibus rebus praecipuum esse iustitiae aequitatisque quam stricti iuris rationem», що означає «У всіх юридичних справах правосуддя й справедливість мають перевагу перед строгим розумінням права», суд вважає, що конфіскацію в даному випадку можна було б застосувати в разі відшкодування майнової шкоди, завданої державі, однак вона не зазнала ніяких збитків внаслідок невнесення правопорушником відомостей до митної декларації.

Таким чином, конфіскація всієї незадекларованої суми грошей накладе на особу індивідуальний та надмірний тягар і буде непропорційною до вчиненого правопорушення, отже, буде порушено статтю 1 Протоколу №1 до Конвенції. Такого висновку дійшов Європейський суд з прав людини у рішенні «Садоча проти України».

Винність особи підтверджується зібраними у справі доказами, а саме: протокол про порушення митних правил, доповідною запискою інспектора митниці, поясненням правопорушника та наданими доказами легальності походження грошей, описом вилученої валюти.

Провадження у справах про порушення митних правил, згідно ст. 487 МК України, здійснюється відповідно до цього Кодексу, а в частині, що не регулюється ним, - відповідно до законодавства України про адміністративні правопорушення.

Відповідно до ст. 23 КУпАП, адміністративне стягнення є мірою відповідальності і застосовується з метою виховання особи, яка вчинила адміністративне правопорушення, в дусі додержання законів України, поваги до правил співжиття, а також запобігання вчиненню нових правопорушень, як самим правопорушником, так і іншими особами.

На підставі вищевикладеного та враховуючи обставини, які свідчать про легальне і правомірне отримання правопорушником вилученої в нього іноземної валюти, суд застосувавши міжнародно правові норми, дійшов до висновку про не застосування до нього додаткового стягнення в вигляді конфіскації вилучених грошових коштів.

Крім цього, суд вважає за необхідне зазначити, що адміністративним законодавством не передбачено надання будь яких документів для отриманням особою грошей, які їй повинні бути повернуті, окрім документів, які посвідчують особу або документів, які уповноважують іншу особу, тобто, гроші повинні бути поверненні без надання довідки банку.

Керуючись п. 5 ч. 2 ст.4 Закону України «Про судовий збір», ст. ст. 3, 10, 197, 366, 462, 471, 522, 524-529 МК України, ст. ст. 8, 23, 33, 40-1, 283-285, 294 КУпАП, суддя,-

ПОСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , визнати винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 471 МК України, і піддати його адміністративному стягненню у виді штрафу в розмірі ста неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 1 700 (одна тисяча сімсот) гривень, без конфіскації вилученої валюти.

Вилучену валюту, згідно протоколу про порушення митних правил № 0813/50000/20, в сумі 2700 доларів США, а саме: 27 купюр по 100 доларів США: РВ 67113887 Е, РВ 67113888 Е, РВ 67113889 Е, РВ 67113891 Е, РВ 67113892 Е, РВ 67113893 Е, РВ 67113895 Е, РВ 67112168 Е, LЕ 40431730 D, МF 45033722 F, LL 70031049 А, МВ 11750636 Р, РВ 67112191 Е, LK 61025131 Е, РВ 67112155 Е, РВ 67112156 Е, РВ 67112157 Е, РВ 67112158 Е, РВ 67112159 Е, РВ 67113879 Е, РВ 67113880 Е, РВ 67113881 Е, РВ 67113882 Е, РВ 67113883 Е, РВ 67113884 Е, РВ 67113885 Е, РВ 67113886 Е, - повернути ОСОБА_1 або його представнику, у встановленому законом порядку.

На підставі п.5 ч.2 ст. 4 ЗУ «Про судовий збір», стягнути з ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , на користь держави судовий збір у розмірі 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 454 (чотириста п`ятдесят чотири) гривні 00 копійок.

Постанова може бути оскаржена до Одеського апеляційного суду через Малиновський районний суд м. Одеси протягом десяти днів з дня її проголошення.

Суддя: О.М. Непорада