Провадження №3/760/9286/21
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

03 вересня 2021 року м. Київ

Суддя Солом`янського районного суду міста Києва Аксьонова Н.М. з участю представника Київської митниці Державної митної служби України Келебенденка В.В., розглянувши матеріали, які надійшли від Київської митниці Державної митної служби України, про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_1 ( ОСОБА_1 ), ІНФОРМАЦІЯ_1 , місце народження: Україна, м. Київ, місце постійного проживання: АДРЕСА_1 , працює: повар в будинку для людей похилого віку, Ізраїль, паспорт громадянина України для виїзду за кордон НОМЕР_1 , виданий 21.11.2017 р., орган, що видав: 2ISR

за порушення митних правил, передбачене ст.471 МК України,

В С Т А Н О В И В :

До Солом`янського районного суду м. Києва від Київської митниці Державної митної служби України України надійшов адміністративний матеріал з протоколом про порушення митних правил №0440/10000/21 від 22 березня 2021 року, складений відносно ОСОБА_1 за ст.471 МК України.

Відповідно до зазначеного протоколу, 22.03.2021 р. о 19 год. 00 хв. під час проходження митного контролю в зоні митного контролю залу «Відліт» терміналу «Д», громадянин України ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , який відлітав з України до Ізраїлю, м. Тель-Авів, літаком а/к «МАУ», рейсом № 777, для проходження митного контролю обрав канал, позначений символами зеленого кольору - «зелений коридор», тим самим, відповідно до ч. 5 ст. 366 МК України заявила про те, що переміщувані нею через митний кордон України товари (в тому числі і переміщувані в супроводжуваному багажі) не підлягають письмовому декларуванню, оподаткуванню митними платежами, не підпадають під встановлені законодавством заборони та обмеження щодо вивезення за межі митної території України та засвідчила про факти, що мають юридичне значення.

Під час проведення митного контролю багажу у багажному відділенні терміналу «D» ДП МА «Бориспіль» із застосуванням технічних засобів контролю на авіабезпеку, за допомогою рентген-апарату, який знаходиться в тому ж багажному відділенні вищевказаного терміналу, у багажі громадянина України ОСОБА_1 в одній валізі з багажною біркою № 640724 та виписаними на прізвище ОСОБА_1 були виявлені предмети, що за зовнішніми ознаками схожі на старовинні монети. Під час здійснення митного огляду багажу було виявлено 126 монети та 6 банкнот, а саме:

1. Монета, темно-коричневого кольору, номіналом - 5 пенні Фінляндія, із зображенням: Реверс - цифра 5, нижче «PENNIA» та рік чеканки, Аверс - вензель Ніколая ІІ, стилізована літера «N», знизу римська цифра «ІІ», 1898 - 1917рр. Кількість: 31 шт.

2. Монета, темно-коричневого кольору, номіналом - 5 пенні Фінляндія, із зображенням: Реверс - цифра 5, нижче «PENNIA» та рік чеканки, Аверс - зверху корона Росфйської імперії з двома стрічками, нижче вензель Александра ІІ, 1867. Кількість: 1 шт.

3. Монета, темо-коричневого кольору, номіналом - 10 пенні Фінляндія, із зображенням: Реверс - цифра 10, нижче «PENNIA» та рік чеканки, Аверс- вензель Ніколая ІІ, стилізована літера N», знизу римська цифра «ІІ», 1898 - 1917рр. Кількість: 9 шт.

4. Монета, світло-сірого кольору, номіналом - 50 пенні Фінляндія, із зображенням: Аверс - герб Великого княжества Фінляндського 1856 року, Реверс номінал «50» нижче «PENNIA», нижче рік чеканки, 1890-1916 рр. Кількість: 4 шт.

5. Монета, темно-коричневого кольору, номіналом - 10 пенні Фінляндія, із зображенням: Реверс - цифра 10, нижче «PENNIA» та рік чеканки, Аверс- вензель Ніколая ІІ, стилізована літера N», знизу римська цифра «ІІ», 1865р. Кількість: 1 шт.

6. Монета, темно-коричневого кольору, номіналом - 1 пенні Фінляндія, із зображенням: Аверс - вензель Ніколая ІІ, стилізована літера «N», знизу римська цифра «ІІ», Реверс -цифра 1, нижче «PENNIA» та рік чеканки -, 1913-1915рр. Кількість: 2 шт.

7. Монета, темно-коричневого кольору, номіналом - 5 копійок, Російська імперія, із зображенням: Аверс - вензель Катерини ІІ, вказаний рік, розділений на дві частини, Реверс- герб Російської імперії, знизу повздовж канту напис «п`ять-копеекь», 1760-1788р. Кількість: 33 шт.

8. Монета, темно-коричневого кольору, номіналом - 5 копійок, Російська імперія, із зображенням: Аверс - герб Російської імперії зразка 1825 року, під хвостом птахи літери «Ф» і «Х», нижче на півколом вказаний рік чеканки, Реверс- вказаний номінал у два ряди напис «п`ять-копеекь», нижче літери «Е.М.» 1830-11839р. Кількість: 11 шт.

9. Монета, темно-коричневого кольору, номіналом - 5 копійок, Російська імперія, із зображенням: Аверс - герб Російської імперії зразка 1856 року, , Реверс- вказаний номінал у два ряди напис «5 копеекь», по краям цифри «5» дві зірочки, нижче рік чеканки, нижчелітери «Е.М.» 1859-11863р. Кількість: 3 шт.

10. Монета, темно-коричневого кольору, номіналом - 5 копійок, Російська імперія, із зображенням: Аверс - герб Російської імперії зразка 1856 року, в верхній частині напис «МЕДНАЯ РОССИЙСКАЯ МОНЕТА», в нихній частині напис «ПЯТЬ КОПЕЕКЬ», Реверс- вказаний номінал у два ряди напис «5 копеекь», нижче на півколом вказаний рік чеканкита слово «ГОДА» 1877-11880р. Кількість: 3 шт.

11. Монета, світло-сірого кольору, номіналом - 5 копійок, Російська імперія, із зображенням: Аверс - герб Російської імперії зразка 1856 року, під хвостом птахи літери «А» і «Г», , Реверс- вказаний номінал «5», нижче «КОПЕЕК», над цифрою - імперська корона,нижче рік чеканки, нижче літери «С.П.Б.» 1884-1910р. Кількість: 5 шт.

12. Монета, світло-сірого кольору, номіналом - 20 копійок, Російська імперія, із зображенням: Аверс - герб Російської імперії зразка 1856 року, , Реверс- вказаний номінал «20», нижче «КОПЕЕК», над цифрою - імперська корона, нижче рік чеканки, нижче літери «С.П.Б.» 1877р. Кількість: 2 шт.

13. Монета, світло-сірого кольору, номіналом - 15 копійок, Російська імперія, із зображенням: Аверс - герб Російської імперії зразка 1856 року, , Реверс- вказаний номінал «15», нижче «КОПЕЕК», над цифрою - імперська корона, нижче рік чеканки, нижче літери «С.П.Б.» 1861р. Кількість: 1 шт.

14. Монета, світло-сірого кольору, номіналом - один полтинник, Аверс: напис «ОДИН ПОЛТИННИК», Герб Радянського Союзу, «Пролетарии всех стран соединяйтесь»; Реверс - зображення робітника і на ковальні, 1927р.. Кількість: 1 шт.

15. Монета СРСР, темно-коричневого кольору, номіналом - пів копійки, із надписами: Аверс - «Пол копейки», Реверс - «СССР», «Пролетарии всех стран соединяйтесь»; 1925р-1927рр. Кількість: 9 шт.

16. Монета, світло-сірого кольору, номіналом - п`ять гроші, Аверс: напис «5 GROSZY», нижче рік чеканки; Реверс - герб у вигляді двохголового орла, 1840 р... Кількість: 1 шт.

17. Монета, світло-сірого кольору, номіналом - п`ять гроші, Аверс: напис «10 GROSZY», нижче рік чеканки; Реверс - герб у вигляді двохголового орла, 1840 р... Кількість: 2 шт.

18. Монета, світло-сірого кольору, номіналом - п`ять гроші, Аверс: напис «5 GROSZY POLSK»,; Реверс - герб у вигляді двохголового орла, Кількість: 1 шт.

19. Банкнота з надписами «ТРИ РУБЛЯ» Государственный кредитный билет, АА-25 1918 рік, дві цифри 3. Зворотня сторона: зображення двухголового орла, два надписа «ТРИ РУБЛЯ» Кількість: 1 шт.

20. Банкнота з надписами «ПЯТЬ РУБЛЕЙ» Государственный кредитный билет АА-049 1918 рік, зображення цифри 5. Зворотня сторона: зображення двухголового орла, два надписа «П`ЯТЬ РУБЛЕЙ» Кількість: 1 шт.

21. Банкнота з надписами «ПЯТЬ РУБЛЕЙ» Государственный казначейный билет СССР , герб СССР, цифра5, 1925 рік, номер 5Д 402411. Зворотня сторона: дві цифри5, надпис СССР. Кількість: 1 шт.

22. Банкнота з надписом «СТО РУБЛЕЙ», із зображенням двухголового орла, АЕ-32 1918 рік, з надписом: настоящий денежный знак выпущен Ростовской на Дону конторой государственного банка и имеет хождение на ровне с Государственными кредитными билетами. Зворотня сторона: чотири зображення цифри 100. Кількість: 1 шт.

23. Банкнота із зображенням цифри 10, герб Німеччини, з надписом «Рейхс банкноте» з номерами: V.17575242, O.01264085. Зворотня сторона: чотири цифри 10 «Reichsmark», « Reichsbanknote» Кількість: 2 шт.

Предмети переміщувалися без ознак приховування.

Відповідно до положень ст. 12 Закону України № 1068-ХІV від 21.09.99 (зі змінами та доповненнями) «Про вивезення, ввезення та повернення культурних цінностей» центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері вивезення, ввезення та повернення культурних цінностей, за клопотанням власника культурних цінностей чи уповноваженої ним особи приймає на підставі висновку державної експертизи рішення про можливість або неможливість вивезення культурних цінностей.

Положеннями ст.13 Закону України № 1068-ХІV від 21.09.99 (зі змінами ти доповненнями) - у разі прийняття центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері вивезення, ввезення та повернення культурних цінностей, рішення про можливість вивезення (тимчасового вивезення) культурних цінностей власнику культурних цінностей чи уповноваженій ним особі видається свідоцтво встановленого зразка на право вивезення (тимчасового вивезення) культурних цінностей. Свідоцтво на право вивезення культурних цінностей є підставою для пропуску зазначених у ньому культурних цінностей за межі митної території України. Вивезення культурних цінностей без цього свідоцтва забороняється.

Наказом Міністерства культури і мистецтв України від 22.04.02 року N 258 затверджено «Інструкцію про порядок оформлення права на вивезення, тимчасове вивезення культурних цінностей та контролю за їх переміщенням через державний кордон України (далі - Інструкція).

Відповідно до п. 1.6. Інструкції вивезення, (тимчасове вивезення, у тому числі шляхом пересилання), культурних цінностей за межі митної території України дозволяється за наявності свідоцтва на право вивезення (тимчасового вивезення) культурних цінностей з території України (далі - свідоцтво), зразок якого затверджено постановою Кабінету Міністрів України від 20.06.00 N 984 "Про затвердження зразка свідоцтва на право вивезення (тимчасового вивезення) культурних цінностей з території України".

На момент проходження митного контролю дозвільних документів на право переміщення через митний кордон України предметів культурного вжитку громадянин України ОСОБА_1 не мав, до перетину лінії «зелений коридор» до інспекторів митниці не зверталався та митної декларації не заповнював.

Своїми діями пасажир ОСОБА_1 порушив порядок проходження митного контролю в зонах (коридорах) спрощеного митного контролю, яким обмежено переміщення культурних цінностей через митний кордон України відповідно до Закону України «Про вивезення, ввезення та повернення культурних цінностей» від 21.09.1999 № 1068-ХІV, та Інструкції «Про порядок оформлення права на вивезення, тимчасове вивезення культурних цінностей та контролю за їх переміщенням через державний кордон України», затвердженої наказом Міністерства культури і мистецтв України від 22.04.2002 № 258.

Частиною 2 статті 366 МК України передбачено, що канал, позначений символами зеленого кольору («зелений коридор»), призначений для декларування шляхом вчинення дій громадянами, які переміщують через митний кордон України товари в обсягах, що не підлягають оподаткуванню митними платежами та не підпадають під встановлені законодавством заборони або обмеження щодо ввезення на митну територію України або вивезення за межі цієї території і не підлягають письмовому декларуванню.

Таким чином, своїми діями громадянин України ОСОБА_1 під час проходження митного контролю в залі «Відліт» терміналу «D» ДП МА «Бориспіль» порушив встановлений ст. 366 МК України порядок проходження митного контролю в зонах (коридорах) спрощеного митного контролю.

Зазначені дії, що полягають у переміщенні через митний кордон України громадянином України ОСОБА_1 , який формою проходження митного контролю обрав проходження через «зелений коридор», предметів, переміщення яких через митний кордон обмежено законодавством України, мають ознаки порушення митних правил, передбаченого ст. 471 МК України.

Під час здійснення провадження у вищезазначеній справі, з метою визначення питання віднесення вищевказаних предметів правопорушення до культурних (історичних, музейних, тощо) цінностей було призначено мистецтвознавчу експертизу. Проведення вищевказаної експертизи доручено фахівцям Національного музею історії України.

Згідно Висновку НІМУ від 29.07.2021 року № 504 та № 499 надані на експертизу монети та банкноти не відносяться до виробів, що мають всі (або переважну більшість) складових, які входять до поняття "культурні цінності" та частина з них має лише історичну цінність.

Загальна вартість наданих на експертизу монет та банкнот складає 13950,00 грн.

В судовому засіданні представник Київської міської митниці вважав обставини викладені в протоколі про порушення митних правил доведеними та просив притягнути ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за порушення митних правил за ст.471 МК України.

ОСОБА_1 в судове засідання не з`явився, про час та місце розгляду справи про порушення митних правил був повідомлений належним чином.

Як наголошує в своїх рішеннях Європейський суд, сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Як зазначено у рішенні Європейського Суду з прав людини в справі «Пономарьов проти України», сторони мають вживати заходи, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.

З урахуванням вимог ст.526 МК України, суд вважає можливим розглянути справу у відсутності особи, яка притягується до адміністративної відповідальності за порушення митних правил.

Заслухавши представника митного органу, дослідивши та оцінивши письмові докази, суд приходить до наступного висновку.

У відповідності до ч.1 ст.486 МК України завданнями провадження у справах про порушення митних правил є своєчасне, всебічне, повне та об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її з дотриманням вимог закону, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню порушень митних правил, та запобігання таким правопорушенням.

Згідно ст.489 МК України посадова особа при розгляді справи про порушення митних правил зобов`язана з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують та/або обтяжують відповідальність, чи є підстави для звільнення особи, що вчинила правопорушення, від адміністративної відповідальності, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Статтею 471 МК України передбачена відповідальність за порушення встановленого цим Кодексом порядку проходження митного контролю в зонах (коридорах) спрощеного митного контролю, тобто переміщення через митний кордон України особою, яка формою проходження митного контролю обрала проходження (проїзд) через «зелений коридор», товарів, переміщення яких через митний кордон України заборонено або обмежено законодавством України, або товарів в обсягах, що перевищують неоподатковувану норму переміщення через митний кордон України.

Як встановлено судом, 22 березня 2021 року було складено протокол №0440/10000/21 про порушення ОСОБА_6 митних правил, передбачених ст.471 МК України, а саме за переміщення через митний кордон України особою, яка формою проходження митного контролю обрала проходження (проїзд) через «зелений коридор», товарів переміщення яких через митний кордон України обмежено законодавством України, а саме культурних цінностей.

Згідно ст.251 КУпАП та ч.1 ст.495 МК України, доказами у справі про порушення митних правил є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку встановлюються наявність або відсутність порушення митних правил, винність особи у його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Такі дані встановлюються: протоколом про порушення митних правил, протоколами процесуальних дій, додатками до зазначених протоколів; поясненнями свідків; поясненнями особи, яка притягується до відповідальності; висновком експерта; іншими документами (належним чином завіреними їх копіями або витягами з них) та інформацією, у тому числі тими, що перебувають в електронному вигляді, а також товарами - безпосередніми предметами порушення митних правил, товарами із спеціально виготовленими сховищами (тайниками), що використовувалися для приховування безпосередніх предметів порушення митних правил від митного контролю, транспортними засобами, що використовувалися для переміщення безпосередніх предметів порушення митних правил через митний кордон України.

Обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 КУпАП.

Разом з тим, суду не надано жодних належних доказів на підтвердження переміщення ОСОБА_1 через митний кордон товарів, переміщення яких через митний кордон України заборонено або обмежено законодавством У країни.

У відповідності із частиною першою статті 365 МК України громадяни за умови дотримання вимог цього Кодексу та інших актів законодавства України можуть переміщувати через митний кордон України будь-які товари, крім тих, що заборонені до ввезення в Україну (у тому числі з метою транзиту) та вивезення з України.

Частиною другою статті 373 МК України встановлено, що Порядок вивезення (пересилання) громадянами за межі митної території України дорогоцінних металів (за винятком банківських металів, пам`ятних та ювілейних монет України із дорогоцінних металів), дорогоцінного каміння та виробів із них, а також культурних цінностей з метою їх відчуження визначається Кабінетом Міністрів України.

В свою чергу пунктом 2 постанови Кабінету Міністрів України від 21.05.2012 № 448 «Про порядок вивезення (пересилання) за межі митної території України громадянами дорогоцінних металів (за винятком банківських металів, пам`ятних та ювілейних монет України із дорогоцінних металів), дорогоцінного каміння та виробів із них, а також культурних цінностей з метою їх відчуження» установлено що вивезення (пересилання) за межі митної території України громадянами культурних цінностей з мстою їх відчуження здійснюється у разі, коли сумарна фактурна вартість культурних цінностей:

- не перевищує суму, еквівалентну 10000 євро, на підставі свідоцтва встановленого зразка на право вивезення (тимчасового вивезення) культурних цінностей та з обов`язковим письмовим декларуванням;

- перевищує суму, еквівалентну 10000 євро, - на умовах поміщення товарів у митний режим експорту.

Визначення терміну «культурна цінність» міститься в статті 1 Закону України «Про вивезення, ввезення та повернення культурних цінностей», згідно з яким це - об`єкти матеріальної та духовної культури, що мають художнє, історичне, етнографічне та наукове значення і підлягають збереженню, відтворенню та охороні відповідно до законодавства України, зокрема, оригінальні художні твори живопису, графіки та скульптури, художні композиції та монтажі з будь-яких матеріалів, твори декоративно-прикладного і традиційного народного мистецтва; рідкісні монети, ордени, медалі, печатки та інші предмети колекціонування.

Виключний перелік культурних цінностей, які заборонені до вивезення з України визначено статтею 14 вказаного Закону, а саме: культурні цінності, занесені до Державного реєстру національного культурного надбання; культурні цінності, включені до Національного архівного фонду; культурні цінності, включені до Музейного фонду України.

Інші культурні цінності, згідно із статтею 13 Закону та наведеною вище постановою Кабінету Міністрів України від 21.05.2012 № 448, можуть бути вивезені за межі території України на підставі свідоцтва на право вивезення (тимчасового вивезення) культурних цінностей.

Отже, зазначене свідоцтво видається на право вивезення виключно тих предметів, які становлять культурну цінність.

Відповідно до висновку мистецтвознавчої експертизи №89 від 27 липня 2021 року, надані на експертизу предмети - монети не мають культурної цінності (а.с.37-106).

Згідно висновку мистецтвознавчої експертизи №90 від 28 липня 2021 року, надані на експертизу предмети (банкноти) не відносяться до виробів, що мають всі або переважну більшість складових, які входять до поняття культурні цінності. А тому вони мають лише історичну цінність. Представлені на експертизу паперові грошові знаки є зразками масових загальнодержавних емісій і серед них відсутні рідкісні та унікальні (а.с.34-36).

Таким чином, оскільки вилучені у ОСОБА_1 предмети не є культурними цінностями, законодавством України не встановлено заборон та обмежень на переміщення через митний кордон України, а отже їх переміщення з обранням зони (коридору) спрощеного митного контролю не становить складу порушення митних правил, відповідальність за яке передбачено статтею 471 МК України.

Будь-яких доказів на спростування вказаних обставин суду також не надано.

Відповідно до вимог ч.3 ст.62 Конституції України, обвинувачення не може ґрунтуватися на припущеннях, а всі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Згідно Рішення Конституційного Суду України від 22.12.2010 року №23-рп/2010 адміністративна відповідальність в Україні та процедура притягнення до неї ґрунтується на конституційних принципах і правових презумпціях, в тому числі, і закріпленої в статті 62 Конституції України презумпції невинуватості.

Така позиція Конституційного Суду України відповідає і правовим позиціям Європейського суду з прав людини. За змістом ч.1 ст.17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» суди застосовують при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод та практику Європейського суду з прав людини як джерело права. У своєму рішенні по справі «Аллене де Рібемон проти Франції» від 10 лютого 1995 року Європейський суд з прав людини зазначив, що сфера застосування принципу презумпції невинуватості значно ширше, ніж це передбачають: презумпція невинності обов`язкова не тільки для кримінального суду, який вирішує питання про обґрунтованість обвинувачення, а й для всіх інших суспільних відносин. У рішенні «Маліга проти Франції» від 23 вересня 1998 року, Європейський суд з прав людини визнав кримінально-правовий зміст адміністративного правопорушення. Європейський суд з прав людини підкреслює, що обов`язок адміністративного органу нести тягар доведення є складовою презумпції невинуватості і звільняє особу від обов`язку доводити свою непричетність до скоєння порушення. Так, в рішенні від 21 липня 2011 року у справі «Коробов проти України» Європейський суд з прав людини висловив позицію, що суд має право обґрунтувати свої висновки лише доказами, що випливають зі співіснування достатньо переконливих, чітких і узгоджених між собою висновків чи схожих неспростовних презумпцій факту. Тобто таких, які не залишать місце сумнівам, оскільки наявність останніх не узгоджується зі стандартом доведення «поза розумним сумнівом».

Таким чином, у діях ОСОБА_1 відсутній склад порушення митних правил, передбачених ст.471 МК України.

Згідно ст.487 МК України, провадження у справах про порушення митних правил здійснюється відповідно до цього Кодексу, а в частині, що не регулюється ним, відповідно до законодавства України про адміністративні правопорушенням.

Відповідно до п.1 ст.247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

Таким чином, суд приходить до висновку, що провадження відносно ОСОБА_1 за ч.1 ст.483 МК України підлягає закриттю у зв`язку з відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення.

Керуючись ст. 247, 251-252 Кодексу України про адміністративні правопорушення, ст.3, 95, 458-459, 470, 495, 522, 527 Митного кодексу України, суд

П О С Т А Н О В И В :

Провадження в справі про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за порушення митних правил, передбачених ст.471 МК України, закрити за відсутністю складу адміністративного правопорушення.

Вилучені згідно протоколу про порушення митних правил №0440/10000/21 від 22 березня 2021 року предмети - повернути ОСОБА_1 .

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Апеляційна скарга подається до Київського апеляційного суду через Солом`янський районний суд м. Києва протягом десяти днів з дня винесення постанови.

Суддя Солом`янського

районного суду м. Києва Н.М. Аксьонова