КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Справа № 33/824/343/2021 Суддя у І-й інст.: Оксюта Т.Г.
Категорія:ст.471 МК України Доповідач: Сітайло О.М.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

01 лютого 2021 року суддя судової палати з розгляду кримінальних справ Київського апеляційного суду Сітайло О.М., розглянувши апеляційну скаргу представника Київської митниці ДФС Клімова С.Г. на постанову Солом`янського районного суду міста Києва від 13 листопада 2020 року щодо ОСОБА_1 за ст. 471 МК України,-

ВСТАНОВИЛА:

Постановою Солом`янського районного суду міста Києва від 13 листопада 2020 року ОСОБА_1 визнано винною у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 471 МК України, та на неї накладено стягнення у виді штрафу у розмірі 100 (ста) неоподаткованих мінімумів доходів громадян, що становить 1700 (одну тисячу сімсот) грн. на користь держави України.

Суд першої інстанції встановив, що 17.09.2020 року о 12 год. 05 хв. для проходження митного контролю в зону митного контролю зали «Приліт» терміналу «Д» ДП МА «Бориспіль» поступила громадянка України ОСОБА_1 , яка прибула до України з Іспанії авіарейсом НОМЕР_1 авіакомпанії «RYR FR». Для проходження митного контролю громадянка ОСОБА_1 самостійно, обрала канал, позначений символами зеленого кольору - «зелений коридор», тим самим, відповідно до ч. 5 ст. 366 МК України заявила про те, що переміщувані нею через митний кордон України товари не підлягають письмовому декларуванню, оподаткуванню митними платежами, не підпадають під встановлені законодавством заборони та обмеження щодо ввезення на митну територію України, тобто своїми діями та бездіяльністю засвідчила факти, що мають юридичне значення.

Оскільки проходження митного контролю «зеленим коридором» передбачає наявність у громадян готівки у сумі, що не перевищує 10 000 євро (чи еквівалент цієї суми в іншій валюті), то із виявленої суми у ОСОБА_1 було пропущено через митний кордон 9999 ЄВРО та вилучено 850 ЄВРО, про що складено протокол про порушення митних правил зазначеною особою.

Отже, на думку суду 1-ї інстанції, своїми діями, що полягають у переміщенні через митний кордон України ОСОБА_1 , яка формою проходження митного контролю обрала проходження через «зелений коридор», готівкових коштів в обсязі, що підлягає обов`язковому письмовому декларуванню у повному обсязі, порушила встановлений ст. 366 МК України порядок проходження митного контролю в зонах (коридорах) спрощеного митного контролю, та вчинив правопорушення, передбачене ст. 471 МК України.

В апеляційній скарзі представник Київської митниці ДФС Клімов С.Г. просить постанову Солом`янського районного суду міста Києва від 13 листопада 2020 року скасувати в повному обсязі, постановити нову постанову, якою ОСОБА_1 визнати винною у вчиненні порушення митних правил за ст. 471 МК України, застосувати до неї стягнення у вигляді штрафу в розмірі ста неоподаткованих мінімумів громадян, що становить 1700 гривень, та конфіскації затриманої по справі валюти у сумі 850 ЄВРО.

Звертає увагу, що рішення суду першої інстанції в частині не застосування до ОСОБА_1 конфіскації 850 ЄВРО не відповідає меті адміністративного стягнення та не сприяє вихованню порушника в дусі додержання чинного законодавства України, тому зазначена постанова підлягає скасуванню.

Заслухавши доповідь судді, пояснення захисника Мадяра І.І. в інтересах ОСОБА_1 , який заперечував щодо задоволення апеляційної скарги, думку представника Київської митниці ДФС Клімова С.Г., який підтримав апеляційну скаргу, перевіривши доводи на обґрунтування апеляційної скарги та матеріали справи про адміністративне правопорушення, дослідивши докази, суд апеляційної інстанції дійшов висновку, що апеляційна скарга з наведених у ній підстав задоволенню не підлягає.

Висновок суду першої інстанції щодо винуватості ОСОБА_1 у вчиненні нею адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 471 МК України, обґрунтований належним чином підтверджений сукупністю наявних в матеріалах справи та перевірених у судовому засіданні доказів, і є правильним.

Відповідно до ч.1 ст. 466 МК України, адміністративні стягнення за порушення митних правил не може бути застосовано інакше, як на підставі та в порядку, що встановлені цим Кодексом та іншими законами України.

Згідно приписів ч.2 ст. 366 МК України, канал, позначений символами зеленого кольору («зелений коридор»), призначений для декларування шляхом вчинення дій громадянами, які переміщують через митний кордон України товари в обсягах, що не підлягають оподаткуванню митними платежами та не підпадають під встановлені законодавством заборони або обмеження щодо ввезення на митну територію України або вивезення за межі цієї території і не підлягають письмовому декларуванню.

Відповідно до п.4, п.5 ст. 366 МК України, громадянин самостійно обирає «зелений коридор» або «червоний коридор» для проходження митного контролю.

Обрання «зеленого коридору» вважається заявою громадянина про те, що переміщувані ним через митний кордон України товари не підлягають письмовому декларуванню, оподаткуванню митними платежами, не підпадають під встановлені законодавством заборони та/або обмеження щодо ввезення на митну територію України або вивезення за межі цієї території, та свідчить про факти, що мають юридичне значення.

Після перетину пасажиром «білої лінії», яка відповідно до п.1.10 «Правил застосування спрощеного порядку здійснення митного контролю предметів, що переміщуються громадянами, які прямують авіаційним транспортом», затверджених наказом Державної митної служби України від 18.02.2006 № 137, позначає закінчення «зеленого коридору», настає відповідальність за порушення митних правил.

Приписами ч. 3 ст. 197 МК України, встановлено обмеження щодо ввезення на митну територію України та вивезення за межі митної території України валютних цінностей, а також порядок переміщення їх через митний кордон України, у тому числі особливості декларування валютних цінностей (зокрема, визначення граничних сум валютних цінностей, які підлягають письмовому або усному декларуванню), які можуть встановлюватися Національним банком України.

Постановою Правління Національного банку України № 148 від 27.05.2008 затверджено Інструкцію про переміщення готівки і банківських металів через митний кордон України, відповідно до розділу другого якої, фізична особа має право ввозити в Україну та вивозити за межі України готівку в сумі, що не перевищує в еквіваленті 10 000 ЄВРО без письмового декларування митному органу. Фізична особа - нерезидент має право вивозити за межі України готівку в сумі, що перевищує в еквіваленті 10 000 ЄВРО, якщо сума готівки, що вивозиться, не перевищує суми готівки, письмово задекларованої цією особою митному органу при ввезенні в Україну. Вивезення готівки у такому випадку здійснюється за умови її письмового декларування митному органу в повному обсязі.

Як вбачається з протоколу про порушення митних правил №1521/10000/20 від 17.09.2020 року, що 17.09.2020 року о 12 год. 05 хв. для проходження митного контролю в зону митного контролю зали «Приліт» терміналу «Д» ДП МА «Бориспіль» поступила громадянка України ОСОБА_1 , яка прибула до України з Іспанії авіарейсом НОМЕР_1 авіакомпанії «RYR FR». Для проходження митного контролю громадянка ОСОБА_1 самостійно, обрала канал, позначений символами зеленого кольору - «зелений коридор», тим самим, відповідно до ч. 5 ст. 366 МК України заявила про те, що переміщувані нею через митний кордон України товари не підлягають письмовому декларуванню, оподаткуванню митними платежами, не підпадають під встановлені законодавством заборони та обмеження щодо ввезення на митну територію України, тобто своїми діями та бездіяльністю засвідчила факти, що мають юридичне значення.

Висновки суду першої інстанції щодо доведеності винуватості ОСОБА_1 у вчиненні правопорушення, передбаченого ст. 471 МК України, та накладення на неї адміністративного стягнення у виді штрафу у розмірі 100 неоподатковуваних мінімумів, що становить 1700 грн., є законним і обґрунтованим, з яким і погоджується суд апеляційної інстанції.

Також, на переконання суду апеляційної інстанції, є вмотивованим рішення суду в частині не застосування до ОСОБА_1 конфіскації грошових коштів, які були вилучені у неї в розмірі 850 ЄВРО, що передбачено санкцією ст. 471 МК України. Зокрема суд обґрунтував своє рішення тим що, готівка, яку ОСОБА_1 перевозила, отримана нею у законний спосіб, що підтверджується дослідженими доказами; також в протоколі про порушення митних правил відсутні докази, які підтверджували би заподіяння шкоди державним чи суспільним інтересам.

Отже, застосовуючи додаткове покарання у виді конфіскації валюти, суд фактично не залишить особі заробітної плати, яку вона заробила в установленому законом порядку своєю працею і яка є єдиним її доходом. Крім того, суд врахував той факт, що конфіскація зазначених коштів позбавить її сім`ю належного матеріального забезпечення.

Крім того, 11.07.2019 року Європейським судом з прав людини прийнято рішення у справі «Садоча проти України», з якого вбачається, що за аналогічних обставин конфіскація законно придбаних коштів заявника має індивідуальний та надмірний тягар і є непропорційною вчиненому правопорушенню мірою, а отже, порушенням статтю 1 Першого протоколу до Конвенції, оскільки ніхто не може бути позбавлений своєї власності інакше як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права.

Згідно з зазначеним рішенням ЄСПЛ «Садоча проти України», судове рішення, яким застосовано конфіскація майна, є втручанням в право особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, на повагу власності.

В даному випадку майном правопорушника є грошова сума в ЄВРО, яка, на думку представника митниці, підлягає конфіскації.

За таких обставин конфіскація є втручанням в право особи на повагу власності і відповідно, має бути застосована ст. 1 протоколу№1 Європейської конвенції з захисту прав людини.

У даному випадку конфіскація вилученої валюти буде сприяти лише погіршенню матеріального становища ОСОБА_1 та жодним чином не сприятиме її вихованню та попередженню вчинення нею нових порушень.

З урахуванням наведеного судом першої інстанції обґрунтовано накладено на ОСОБА_1 адміністративне стягнення у виді штрафу у розмірі 1 700 грн., без конфіскації валюти у розмірі 850 ЄВРО.

Перевіркою адміністративної справи порушень КУпАП та МК України, які потягли би за собою скасування або зміну рішення суду, не встановлено.

Отже, постанова суду першої інстанції як законна та обґрунтована має бути залишена без зміни, а апеляційна скарга представника Київської митниці ДФС Клімова С.Г. - без задоволення.

Керуючись ст. 294 КУпАП, суддя Київського апеляційного суду, -

ПОСТАНОВИЛА:

Апеляційну скаргу представника Київської митниці ДФС Клімова Сергія Георгійовича залишити без задоволення, а постанову Соломянського районного суду міста Києва від 13 листопада 2020 року щодо ОСОБА_1 за ст. 471 МК України - без зміни.

Постанова є остаточною і оскарженню не підлягає.

Суддя

Київського апеляційного суду О.М. Сітайло