провадження № 33/824/1445/2021
головуючий суддя Мостова Г.І.
ПОСТАНОВА

Іменем України

24 лютого 2021 року м. Київ

Київський апеляційний суд у складі судді Мостової Г.І. розглянувши клопотання заступника начальника управління стратегічних розслідувань в Київській області ДСР Національної поліції Стародубця О.В. про визначення підсудності матеріалів справи про вчинення адміністративного правопорушення, пов`язаного з корупцією, передбаченого частиною 1 статті 172-6 КУпАП, відносно ОСОБА_1 ,

в с т а н о в и в :

До Київського апеляційного суду надійшло клопотання заступника начальника управління стратегічних розслідувань в Київській області ДСР Національної поліції Стародубця О.В. про визначення підсудності матеріалів справи про вчинення адміністративного правопорушення, пов`язаного з корупцією, передбаченого частиною 1 статті 172-6 КУпАП, відносно ОСОБА_1 .

Клопотання мотивовано тим, що 15 лютого 2021 року старшим оперуповноваженим 1-го сектору (протидії корупції) управління стратегічних розслідувань в Київській області ДСР Національної поліції Трояном О.А. складено протокол про адміністративне правопорушення № 326 від 15 лютого 2021 року відносно ОСОБА_1 за частиною 1 статті 172-6 КУпАП, яка є присяжною Броварського міськрайонного суду Київської області, а відтак, з врахуванням частини 3 статті 257 КУпАП начальник управління стратегічних розслідувань в Київській області ДСР Національної поліції просить визначити підсудність даної справи.

Вивчивши доводи наведені у клопотанні, перевіривши матеріали справи, суд дійшов висновку про задоволення клопотання заступника начальника управління стратегічних розслідувань в Київській області ДСР Національної поліції Стародубця О.В., з огляду на таке.

Стаття 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод», ратифікованої Україною 17 липня 1997 року, наголошує на тому, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

Згідно з вимогами статті 7 КУпАП, ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності. Застосування уповноваженими на те органами і посадовими особами заходів адміністративного впливу провадиться в межах їх компетенції, у точній відповідності з законом.

Відповідно до положень статті 276 КУпАП, справа про адміністративне правопорушення розглядається за місцем його вчинення, або проживання правопорушника, або за місцем реєстрації транспортного засобу.

Разом з цим, частиною 3 статті 257 КУпАП передбачено, що у разі вчинення корупційного правопорушення службовою особою, яка працює в апараті суду, протокол разом з іншими матеріалами надсилаються до суду вищої інстанції для визначення підсудності.

З протоколу про адміністративне правопорушення та доданих до нього матеріалів вбачається, що протокол про вчинення адміністративного правопорушення, пов`язаного з корупцією, передбаченого частиною 1 статті 172-6 КУпАП, складений відносно ОСОБА_1 , яка є присяжною Броварського міськрайонного суду Київської області.

Нормами чинного КУпАП не врегульований правовий статус присяжного, а також питання про направлення до іншого суду справи про адміністративне правопорушення щодо судді чи присяжного того суду, яким повинна розглядатись ця справа, у зв`язку з чим необхідно застосувати аналогію закону та при вирішенні цього питання керуватись нормами Кримінального процесуального кодексу України.

Згідно з положеннями пункту 23 частини 1 статті 3 КПК України, про визначення основних термінів КПК України, суддя це: голова, заступник голови, суддя Верховного Суду, відповідного апеляційного суду, районних, районних у містах, міських та міськрайонних судів, які відповідно до Конституції України на професійній основі уповноважені здійснювати правосуддя, а також присяжний.

Відповідно до вимог частини 2 статті 383 КПК України суд присяжних утворюється при місцевому загальному судді першої інстанції.

У разі вчинення корупційного правопорушення службовою особою, яка працює в апараті суду, протокол разом з іншими матеріалами надсилаються до суду вищої інстанції для визначення підсудності, у відповідності до вимог частини 3 статті 257 КУпАП.

Враховуючи викладене, оскільки ОСОБА_1 виконує функції присяжного у Броварському міськрайонному суді Київської області, то з огляду на положення статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, згідно з якою кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, з метою недопущення упередженості при здійсненні судового розгляду, суд апеляційної інстанції вважає необхідним направити матеріали справи про вчинення адміністративного правопорушення, пов`язаного з корупцією, передбаченого частиною 1 статті 172-6 КУпАП, відносно ОСОБА_1 для розгляду по суті до найбільш територіально наближеного до Броварського міськрайонного суду Київської області, а саме до Бориспільського міськрайонного суду Київської області.

Керуючись 257 КУпАП, суд, -

п о с т а н о в и в :

Клопотання заступника начальника управління стратегічних розслідувань в Київській області ДСР Національної поліції СтародубцяО.В. - задовольнити.

Матеріали справи про вчинення адміністративного правопорушення, пов`язаного з корупцією, передбаченого частиною 1 статті 172-6 КУпАП, відносно ОСОБА_1 направити до Бориспільського міськрайонного суду Київської області для розгляду.

Постанова оскарженню не підлягає.

Суддя Г.І. Мостова