Справа №544/2030/21
Пров.№3/544/506/2021
П О С Т А Н О В А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
24 грудня 2021 року м. Пирятин
Пирятинський районний суд Полтавської області у складі головуючої судді Сайко О.О., за участі секретаря Костенко Т.В., розглянувши матеріали, що надійшли з Військової частини НОМЕР_1 , у відношенні:
ОСОБА_1 , народження ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, військовослужбовця строкової військової служби військової частини НОМЕР_1 , заступника командира 3 батареї протитанкових керованих ракет з морально-психологічного забезпечення, неодруженого, зареєстрованого в АДРЕСА_1 , та проживаючого в АДРЕСА_2 , ідентифікаційний номер: НОМЕР_2 ,
про притягнення до адміністративної відповідальності за ч. 3 ст. 172-20 КУпАП,
В С Т А Н О В И В:
Згідно з протоколом про адміністративне правопорушення № 55 від 25.11.2021, лейтенант ОСОБА_1 25.11.2021, заступаючи в добовий наряд помічником чергового частини, перебував на території військової частини НОМЕР_1 в стані алкогольного сп`яніння.
ОСОБА_1 у судовому засіданні вину у вчиненні адміністративного правопорушення не визнав та пояснив, що 25.11.2021 він алкогольні напої не вживав, напередодні 24.11.2021 вживав лише пиво. 25.11.2021 він в стані алкогольного сп`яніння не був, що підтверджується медичним висновком лікаря, який проводив його обстеження в Пирятинській ЦРЛ.
Допитаний у судовому засіданні як свідок лікар КП «Пирятинська лікарня Пирятинської міської ради» ОСОБА_2 підтвердив складений ним висновок щодо результатів медичного огляду ОСОБА_1 на стан алкогольного сп`яніння, зокрема про відсутність ознак алкогольного сп`яніння. Щодо показників лабораторного дослідження обстежуваної особи за допомогою алкостера, яким зафіксовано показник 0,49 промілє, зазначив, що згідно Інструкцій, якими керуються в своїй роботі лікарі, максимальний рівень вмісту алкоголю у крові не повинен перевищувати 0,50 промілє.

Заслухавши пояснення ОСОБА_1 , свідка, дослідивши матеріали справи, суд приходить до наступного висновку.
Відповідно до вимог ст. ст. 245, 280 КУпАП одним із завдань провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин справи, вирішення її в точній відповідності з законом. При розгляді справи про адміністративне правопорушення суд повинен з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.
Зі змісту частини третьої статті 172-20 КУпАП випливає, що склад даного правопорушення має місце у разі вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого частиною першою або другою зазначеної статті, особою, яку протягом року було піддано адміністративному стягненню за такі самі порушення, або в умовах особливого періоду.
При цьому, суд враховує, що диспозиція частини першої статті 172-20 КУпАП передбачає 4 склади адміністративного правопорушення: розпивання алкогольних, слабоалкогольних напоїв або вживання наркотичних засобів, психотропних речовин чи їх аналогів військовослужбовцями, військовозобов`язаними та резервістами під час проходження зборів на території військових частин, військових об`єктів; поява таких осіб на території військової частини в нетверезому стані, у стані наркотичного чи іншого сп`яніння; виконання ними обов`язків військової служби в нетверезому стані, у стані наркотичного чи іншого сп`яніння; відмова таких осіб від проходження огляду на стан алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння.
Склад адміністративного правопорушення - це наявність об`єктивних та суб`єктивних ознак, за наявності яких діяння вважається адміністративним правопорушенням. Відсутність хоча б однієї з ознак означає відсутність складу в цілому.
Доказами в справі про адміністративне правопорушення відповідно до статті 251 КУпАП є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.
ОСОБА_1 у судовому засіданні заперечував факт перебування 25.11.2021 на території військової частини в стані алкогольного сп`яніння. При цьому, матеріали справи не містять будь-яких об`єктивних даних, які б спростували його твердження та підтвердили ознаки його перебування в стані алкогольного сп`яніння.
Згідно наданого до протоколу висновку лікаря КП «Пирятинська лікарня Пирятинської міської ради» ОСОБА_2 №489 від 25.11.2021, ознак алкогольного сп`яніння під час медичного огляду ОСОБА_1 не виявлено. Тобто стан алкогольного сп`яніння ОСОБА_1 не встановлено.
При цьому, суд не приймає складений відносно ОСОБА_1 протокол про адмінправопорушення як доказ його винуватості, оскільки дані, що він містить, не підтверджуються іншими доказами у їх сукупності.
Таким чином, в матеріалах справи відсутні належні та допустимі докази, які б доводили, що ОСОБА_1 25.11.2021 перебував на території військової частини НОМЕР_1 в стані алкогольного сп`яніння.
Відповідно до ч.3 ст.62 Конституції України обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.
Згідно ст.7 КУпАП, ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності
В силу принципу презумпції невинуватості всі сумніви у винності особи, що притягується до адміністративної відповідальності, тлумачаться на її користь.
Згідно зі ст.252 КУпАП орган (посадова особа), що розглядає справу про адміністративне правопорушення оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.
У справі «Малофєєва проти Росії», Європейським судом з прав людини серед іншого зазначено, що у випадку, коли викладена в протоколі фабула адміністративного правопорушення не відображає всіх істотних ознак складу правопорушення, суд не має права самостійно редагувати її, а так само не може відшукувати докази на користь обвинувачення, оскільки це становитиме порушення права на захист (особа не може належним чином підготуватися до захисту) та принцип рівності сторін процесу (оскільки особа має захищатися від обвинувачення, яке підтримується не стороною обвинувачення, а фактично судом). Адже діючи таким чином, суд неминуче перебиратиме на себе функції обвинувача, позбавляючись статусу незалежного органу правосуддя, що є порушенням статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.
Виходячи з викладеного, суд приходить до висновку про недоведеність вини ОСОБА_1 у вчиненні правопорушення, передбаченого ч.3 ст.172-20 КУпАП, тому він не може бути притягнутий до адміністративної відповідальності через відсутність в його діях складу правопорушення, передбаченого ч. 3 ст.172-20 КУпАП, у зв`язку з чим провадження по справі підлягає закриттю на підставі п.1 ч.1ст.247 КУпАП.
Керуючись статями 172-20, 247, 283 КупАП, суд
ПОСТАНОВИВ:
Провадження у справі про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності, передбаченої ч. 3 статті 173-20 КУпАП, - закрити у зв`язку з відсутністю в його діях складу даного адміністративного правопорушення.
Постанова може бути оскаржена особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником протягом десяти днів з дня її винесення шляхом подання апеляційної скарги до Полтавського апеляційного суду через Пирятинський районний суд Полтавської області. Постанову може бути оскаржено прокурором у випадках, передбачених ч.5 ст.7 КУпАП, при застосуванні заходів примусового впливу за адміністративні правопорушення шляхом реалізації повноважень щодо нагляду за додержанням законів при застосуванні заходів примусового характеру, пов`язаних з обмеженням особистої свободи громадян.
Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Суддя - О.О. Сайко