Справа № 202/681/21
Провадження № 3/202/447/2021
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

24 лютого 2021 року м. Дніпро

Суддя Індустріального районного суду м. Дніпропетровська Волошин Є.В., розглянувши адміністративну справу відносно ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , про притягнення до адміністративної відповідальності за ст.173 КУпАП,-

ВСТАНОВИВ:

До Індустріального районного суду м. Дніпропетровська надійшов адміністративний матеріал відповідно до якого, 15 січня 2021 року приблизно о 19 год. 10 хв., ОСОБА_1 , знаходячись за адресою: м.Дніпро, вул.Калинова, буд.9-А, в ході словесної непалки з ОСОБА_2 , застосував сльозогінній газ, чим вчинив адміністративне правопорушення, передбачене ст.173 КУпАП.

ОСОБА_1 у судовому засіданні з протоколом про адміністративне правопорушення не погодився, свою провину у вчинені вищевказаного правопорушення не визнав. Суду пояснив, що напередодні вищезазначених подій у ОСОБА_2 з його дружиною виник конфлікт, в ході якого ОСОБА_2 її ображав, яка працює. Після того, як вони 15 січня 2021 року знову зустрілися в супермаркеті «Варус», він попрохав ОСОБА_2 вибачитись перед його дружиною, на що останній почав конфліктувати. Вийшовши на вулицю ОСОБА_2 почав погрожувати застосувати відносно нього ніж та поліз до кишені. Побоюючись за своє життя та здоров`я він застосував відносно ОСОБА_2 сльозогінній газ.

ОСОБА_2 у судовому засіданні підтвердив обставини, викладені в протоколі про адміністративне правопорушення та пояснив, що напередодні цих подій у нього та дружини ОСОБА_1 відбувся конфлікт у супермаркеті, в ході якого остання нагрубила та погрожувала йому фізичною розправою з боку її чоловіка. Через деякий час вони знову зустрілися в супермаркеті та вона разом із своїм чоловіком ОСОБА_1 почали його переслідувати та ображати. Після чого застосували відносно нього сльозогінний газ.

Заслухавши учасників судового засідання, вивчивши матеріали адміністративної справи, приходжу до висновку про закриття провадження по справі з наступних підстав.

Відповідно до ст.245 КУпАП, завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

Згідно зі ст.251 КУпАП, доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Відповідно до ст.9 КУпАП, адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачена відповідальність. Склад адміністративного правопорушення складає: об`єкт, об`єктивна сторона, суб`єкт, суб`єктивна сторона.

Так, санкція ст.173 КУпАП передбачає накладення адміністративного стягнення за вчинення особою дрібного хуліганства, тобто нецензурної лайки в громадських місцях, образливого чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян. Тобто з об`єктивної сторони хуліганство, незалежно від виду відповідальності, характеризується порушенням громадського порядку, а з суб`єктивної - умисною виною та мотивом явної неповаги до суспільства.

Відповідно до Постанови, Пленуму Верховного Суду України, від 22.12.2006 року, №10 «Про судову практику у справах про хуліганство» хуліганство - це умисне грубе порушення громадського порядку з мотивів явної неповаги до суспільства.

Судом встановлено, що 15 січня 2021 року у ОСОБА_1 до ОСОБА_2 виникли неприязні відносини у зв`язку із конфліктом останнього з дружиною ОСОБА_1 , що підтверджується поясненнями як ОСОБА_1 так і ОСОБА_2 , наданими ними у судовому засіданні.

Враховуючи вищевикладене, сварка, що виникла між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 відбулася не на ґрунті хуліганства та порушенням громадського порядку з боку ОСОБА_1 , а на ґрунті особистих неприязних стосунків.

Відповідно до диспозиції статті 173 КУпАП, дрібне хуліганство, тобто нецензурна лайка в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян, але доказів таких дій, що порушують громадський порядок та спокій громадян, зі сторони ОСОБА_1 до протоколу не надано.

У рішеннях від 30.05.2013 року у справі № 36673/04 «Малофєєва проти Росії» та від 20.09.2016 року у справі № 926/08 «Карелін проти Росії», Європейський суд з прав людини зауважив, що формулювання правопорушення, викладене у фабулі постанови про адміністративне правопорушення, слід вважати по суті викладенням обвинувачення у вчиненні адміністративного правопорушення, винуватість у скоєнні якого має бути доведена не судом, а перед судом у змагальному процесі. Суд також не має права самостійно відшукувати докази винуватості особи у вчиненні правопорушення, оскільки, таким чином, неминуче перебиратиме на себе функції обвинувача, позбавляючись статусу незалежного органу правосуддя, що є порушенням ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

За змістом завдань Кодексу України про адміністративні правопорушення та загальних норм Конституції України та Європейської конвенції з прав людини та основоположних свобод, вина особи у вчиненні адміністративного правопорушення має бути доведена належними доказами, а будь-які сумніви і протиріччя повинні трактуватися на користь особи, яка притягається до адміністративної відповідальності.

Враховуючи вищевикладене, суд вважає, що в матеріалах справи відсутні достатні дані, які б свідчили про те, що 15.01.2021 мали місце дії ОСОБА_1 , спрямовані на порушення громадського порядку та спокою громадян з хуліганських мотивів. А тому суд приходить до висновку про відсутність в діях особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП, про яке йдеться у протоколі серії ВАБ №112665 від 22.01.2021.

Відповідно до п.1 ч.1 ст.247 КУпАП, провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю в разі встановлення відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

На підставі вище викладеного, оцінивши докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю, суд приходить до висновку про недоведеність складу адміністративного правопорушення вчиненого ОСОБА_1 за ст.173 КУпАП, а тому провадження у справі за даною статтею підлягає закриттю за відсутністю складу адміністративного правопорушення.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.33,173,221,247,268,283,287 КУпАП, суддя,

ПОСТАНОВИВ:

Справу про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , про притягнення до адміністративної відповідальності за ст.173 КУпАП, закрити у зв`язку з відсутністю в його діях події і складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду через Індустріальний районний суд м. Дніпропетровська протягом десяти днів з дня винесення постанови.

Суддя Волошин Є.В.