Провадження № 3/761/8314/2021
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12 листопада 2021 року суддя Шевченківського районного суду м. Києва Циктіч Віталій Михайлович, розглянувши справу щодо гр. ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, який мешкає за адресою - АДРЕСА_1 , про адміністративне правопорушення за ч.1 ст.160 КУпАП,

у с т а н о в и в :

Відповідно до протоколу про адміністративне правопорушення від 28.07.2021 серії ВАБ 380450 гр. ОСОБА_1 28.07.2021 приблизно о 11 год. 30 хв., перебуваючи за адресою - м. Київ, вул. Б.Хмельницького, поблизу будинку № 37/2, здійснював торгівлю у невстановленому місці.

На думку особи, яка склала протокол, вказаними діями гр. ОСОБА_1 вчинив адміністративне правопорушення, за яке передбачена адміністративна відповідальність за ч. 1 ст. 160 КУпАП.

Гр. ОСОБА_1 , будучи належним чином повідомленим про дату, час та місце розгляду справи, до суду не прибув та про причини неявки суду не повідомив.

Суддя враховує, що відповідно ст. 268 КУпАП справа про адміністративне правопорушення розглядається у присутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності. У разі відсутності цієї особи справу може бути розглянуто лише у випадках, коли є дані про своєчасне її сповіщення про місце і час розгляду справи.

Відповідно до позиції Європейського суду з прав людини, викладеної у рішенні «Смірнов проти України», у силу вимог ч. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, у першу чергу, на відповідні державні судові органи.

Розумність тривалості судового провадження оцінюється у залежності від обставин справи та з огляду на її складність, поведінку сторін, предмет спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням ч. 1 ст. 6 Конвенції.

Також у своїх рішеннях Європейський суд неодноразово наголошував, що сторона, яка задіяна у ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

У судові засідання 19.10.2021, 12.11.2021 ОСОБА_1 викликався шляхом направлення повісток на зазначену у протоколі зі слів останнього адресу, однак повістки повернулися до суду з зазначенням, що адресат відсутній за вказаною адресою.

З викладеного витікає, що судом вжиті необхідні заходи для забезпечення участі гр. ОСОБА_1 у розгляді справи, тому наведені вище обставини дають підстави для критичної оцінки процесуальної поведінки останньогота свідчать про його намір у такий спосіб уникнути передбаченої законом відповідальності.

Суддя, дослідивши матеріали справи - протокол про адміністративне правопорушення від 28.07.2021 серії ВАБ № 380450, який складений уповноваженою особою, дійшов висновку про доведеність вини ОСОБА_1 у вчиненні вказаного правопорушення.

Відповідно до ч.1 ст. 160 КУпАП торгівля в містах з рук на вулицях та в інших невстановлених місцях є адміністративним проступком.

Водночас, статтею 38 КУпАП визначено, що адміністративне стягнення може бути накладено не пізніш, як через три місяці з дня вчинення правопорушення.

Пунктом 7 статті 247 КУпАП передбачено, що провадження у справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочате, а розпочате підлягає закриттю, якщо на момент розгляду справи закінчився строк, передбачений ст.38 КУпАП.

З викладеного витікає, що у разі спливу строку накладення адміністративного стягнення будь-які дії, спрямовані на відкриття провадження у справі та її розгляд у силу п. 7 ст. 247 КУпАП виключаються, у зв`язку з цим суд не встановлює наявність вини особи у вчиненні адміністративного проступку.

Поєднання закриття провадження у справі з одночасним визнанням вини особи у вчиненні адміністративного правопорушення є взаємовиключними рішеннями і їх прийняття в одному судовому рішенні свідчить про порушення права особи на справедливий суд.

Наведене кореспондується з вимогами ст. 284 КУпАП, яка передбачає, що рішенням, яке доводить вину особи, є постанова про накладення адміністративного стягнення або застосування заходів впливу, умовою якої є відкриття провадження у відповідній справі та визначення вини особи.

Таким чином, у разі спливу строку накладення адміністративного стягнення, суддя зобов`язаний припинити будь-які дії, спрямовані на притягнення особи до адміністративної відповідальності, незалежно від будь-яких інших обставин, що підлягають з`ясуванню саме під час розгляду справи, у тому числі й вини особи.

Враховуючи наведене, суд дійшов висновку, що наявні підстави для закриття провадження.

Приймаючи до уваги викладене, керуючись ст. 38, 247, 283, 284 КУпАП, суддя

п о с т а н о в и в:

Провадження у справі про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч.1 ст. 160 КУпАП закрити у зв`язку з закінченням строку накладення адміністративного стягнення.

Постанова може бути оскаржена до Київського апеляційного суду особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником упродовж десяти днів з дня її винесення через Шевченківський районний суд м.Києва.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку на подання апеляційної скарги.

Суддя В.М. Циктіч