Справа № 569/76/21
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

25 лютого 2021 року м. Рівне

Суддя Рівненського міського суду Рівненської області Яковлєв Д.В., розглянувши справу про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП _______________, мешканки АДРЕСА_1 , непрацюючої, за ст. 173 КУпАП, -

ВСТАНОВИВ:

03 грудня 2020 року приблизно о 16 год. у приміщенні адміністративної будівлі за адресою АДРЕСА_2 , ОСОБА_1 , влаштувала конфлікт відносно ОСОБА_2 , під час якого голосно виражалась нецензурною лайкою, вчинила дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Своїми діями ОСОБА_1 вчинила адміністративне правопорушення, передбачене ст. 173 КУпАП

Під час розгляду справи захисник ОСОБА_1 - адвокат Твердий М.К. вказав, що ОСОБА_1 вину у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, не визнає. Вказана подія є виробничим конфліктом двох співвласників щодо порядку користування спільним майном, який мав місцене у громадському місці, без порушення громадського порядку і, до того ж, між жінкою і двома чоловіками, що виключає можливість вчинення нею щодо них протиправних дій, зазначених у протоколі. Крім того, подав заяву про повернення матеріалів для усунення недолів, оскільки протокол складений через 20 днів після дати події. Приводом для складання протоколу слугувала заява ОСОБА_2 , а підставою його пояснення, пояснення його сина ОСОБА_3 , та документ, що підтверджує належність адміністративної будівлі дружині ОСОБА_2 - ОСОБА_4 . До того ж, протокол складений без відома та участі ОСОБА_1 , без роз`яснення їй права, зокрема і щодо права надати пояснення та права на захист.

Під час розгляду справи ОСОБА_2 вказав, що підтримує свої письмові пояснення при складані протоколу про адміністративне правопорушення та просив притягнути ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ст. 173 КУпАП.

Під час розгляду справи ДОП Рівненського ВП ГУНП в Рівненській області Шрубович О.Д., вказав, що надійшло звернення про порушення громадського порядку та допитавши свідків зробив висновок про наявність складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП. ОСОБА_1 для складання протоколу неодноразовао викликалась, однак не з`явилась. Копію протоколу їй було направлено поштою.

Допитаний в якості свідка ОСОБА_3 дав показання, що 03 грудня 2020 року після обіду перебуваючи в офісі з бухгалтером ОСОБА_5 і ОСОБА_2 до кабінету без дозволу зайшла ОСОБА_1 почала голосно кричати, нецензурно висловлюватися та вдарила сумкою по голові ОСОБА_2 .

Заслухавши пояснення захисника ОСОБА_1 - адвоката Твердого М.К., Самсонюка А.С., Самсонюка С.А. та ДОП Рівненського ВП ГУНП в Рівненській області Шрубовича О.Д., вивчивши матеріали справи про адміністративне правопорушення, приходжу до висновку про доведеність вини ОСОБА_1 у вчиненні правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП.

Відповідно до вимог ст. ст. 245, 256, 280 КУпАП, одним із завдань провадження у справах про адміністративне правопорушення є своєчасне, всебічне, повне й об`єктивне з`ясування обставин кожної справи. Необхідно також встановити, чи вчинено правопорушення, чи винна особа у його вчиненні, а також інші обставини, які мають значення для справи. Наявним у матеріалах справи доказам, суд повинен дати належну оцінку.

Відповідно до ст. 256 КУпАП у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються: дата і місце його складення, посада, прізвище, ім`я, по батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності (у разі її виявлення); місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих, якщо вони є; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості, необхідні для вирішення справи. Якщо правопорушенням заподіяно матеріальну шкоду, про це також зазначається в протоколі.

Суд вважає, що протокол про адміністративне правопорушення відповідає вимогам ст. 256 КУпАП, а обставини, на які посилається захисник як на підставу повернення протоколу для доопрацювання, не є тими недоліками, без яких судовий розгляд справи неможливий, а наявність чи відсутність таких обставин підлягає з`ясуванню в ході розгляду справи.

Стаття 173 КУпАП передбачає адміністративну відповідальність за дрібне хуліганство, тобто нецензурна лайка в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Об`єктом захисту цих норм є громадський порядок, який слід розуміти як стан суспільних відносин, що виник, сформувався, змінюється та існує під впливом дії правових норм (значною мірою), моральних засад, звичаїв, етичних правил, традицій, інших позаюридичних чинників і знаходить свій вияв, зокрема, в безпечності громадського спокою, охороні здоров`я, честі та гідності людини, її прав та свобод, усталених правил співжиття, комунікації (спілкування), у поведінці в побуті, у повазі і ставленні членів спільноти один до одного, у нормальному функціонуванні органів державної влади, місцевого самоврядування, різних установ, організацій, громадських об`єднань, інших інституцій, які займаються корисною суспільною діяльністю.

Згідно пунктом 3 постанови ПленумуВерховного судуУкраїни №10від 22.12.2006«Про судовупрактику усправах прохуліганство» дрібне хуліганство - це умисне порушення громадського порядку з мотивів явної неповаги до суспільства, яке не супроводжується особливою зухвалістю чи винятковим цинізмом.

Громадський порядок - це обумовлена потребами суспільства система врегульованих правовими та іншими соціальними нормами відносин, що складаються у громадських місцях в процесі спілкування людей, і яка має на меті забезпечення спокійної обстановки суспільного життя, нормальних умов для праці і відпочинку людей, для діяльності державних органів, а також підприємств, установ та організацій.

Об`єктивна сторона правопорушення виражається у нецензурній лайці в громадських місцях, образливому чіплянні до громадян та інших подібних діях, що порушують громадський порядок і спокій громадян. Громадська небезпека дій правопорушників проявляється в тому, що дрібне хуліганство певною мірою дезорганізує весь комплекс суспільних відносин, що склалися, а дії правопорушників спрямовані проти забезпечення нормального життя, суспільно-політичної діяльності громадян.

Суб`єктивна сторона дрібного хуліганства полягає у неповазі до суспільства, у прагненні показати свою зневагу до існуючих правил і норм поведінки в суспільстві, самоутвердитися за рахунок приниження інших осіб, протиставити себе іншим громадянам, суспільству, державі. Умисний прояв винним явної неповаги до оточуючих - головний момент, що визначає зміст і сенс поведінки хулігана. За відсутності такого мотиву не може бути дрібного хуліганства.

Нецензурна лайка - це одна з грубих форм неповаги до громадської моральності, непристойні висловлювання, один із найогидніших різновидів словесної брутальності. Незалежно від того у зв`язку з якими обставинами особа висловлює своє роздратування у формі нецензурної лайки, вона скоює проступок, за який підлягає відповідальності в адміністративному порядку.

Словесне хуліганство не загрожує життю та здоров`ю людей, проте використання нецензурних слів виявляє, перш за все, грубе, образливе ставлення до оточуючих. Воно, знижуючи рівень людського спілкування, завдає морального зиску суспільству, шкоду духовному самопочуттю людей, затьмарює настрій та ображає їх людську гідність, породжує зневажання етикою та мораллю.

Чіпляння - це докучлива поведінка, пов`язана з діями щодо ображання, які зневажають честь і гідність людини та утискають чию-небудь волю, причому у грубій розв`язній манері.

Громадське місце - частина (частини) будь-якої будівлі, споруди, яка доступна або відкрита для населення вільно, чи за запрошенням, або за плату, постійно, періодично або час від часу, в тому числі під`їзди, а також підземні переходи, стадіони.

Так, відповідно до ч. 1 ст. 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Винуватість ОСОБА_1 підтверджується дослідженими матеріалами справи про адміністративне правопорушення, які відповідно до ст. 251 КУпАП, є доказами у справі про адміністративне правопорушення, а саме протоколом про адміністративне правопорушення серії ВАБ № 098054 від 23.12.2020 року, заявою та поясненнями ОСОБА_2 , поясненнями ОСОБА_3 , поясненнями ДОП Рівненського ВП ГУНП в Рівненській області Шрубовичем О.Д.,та іншими матеріалами справи.

Враховуючи викладене, характер вчиненого правопорушення, особу правопорушника, ступінь її вини, є необхідним притягнути ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ст. 173 КУпАП та застосувати до неї адміністративне стягнення в межах санкції цієї статті, що відповідає вимогам ст. 23 КУпАП та буде достатнім і необхідним для запобігання новим проступкам.

У відповідності до ст. 40-1 КУпАП, п. 5 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» підлягає стягненню з порушника судовий збір.

На підставі ст.173 КУпАП, керуючись ст.ст. 283, 284 КУпАП, -

ПОСТАНОВИВ :

Визнати ОСОБА_1 винною у вчиненні адміністративного правопорушення передбаченого ст. 173 КУпАП та застосувати адміністративне стягнення у виді штрафу у розмірі трьох неоподаткованих мінімумів доходів громадян, що становить 51 (п`ятдесят одна) грн.

Стягнути з ОСОБА_1 420 (чотириста двадцять) гривень 40 копійок судового збору.

Постанова може бути оскаржена особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником протягом десяти днів з дня винесення постанови до Рівненського апеляційного суду через Рівненський міський суд.

Суддя Рівненського міського суду Д.В. Яковлєв