ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

13 грудня 2021 року м. Одеса

Суддя Приморського районного суду м. Одеси Іванов В.В., за участю прокурора Острик О.В., особи, що притягується до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , розглянувши матеріали справи відносно:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , працюючого ректором Одеської національної музичної академії імені А.В. Нежданової, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 ,

про притягнення до адміністративної відповідальності за ч. 1 ст. 172-7, ч. 2 ст. 172-7 КУпАП,-

ВСТАНОВИВ:

Відповідно до протоколу про адміністративне правопорушення №859/2021 від 30.07.2021 року, ОСОБА_1 , обіймаючи посаду ректора Одеської національної музичної академії імені А.В. Нежданової, діючи всупереч вимогам п.2 ч. 1 ст. 28 Закону України «Про запобігання корупції», не повідомив у встановленому законом порядку про наявність у нього реального конфлікту інтересів, який виник у межах реалізації службового повноваження щодо підписання наказу № 156 о/с від 21.12.2020 року, яким виплатив премію, що складає 5 500,00 гривень доценту кафедри народних інструментів академії ОСОБА_2 , яка є особою з якою ОСОБА_1 спільно проживає, але не перебувають у шлюбі, тобто членом сім`ї відповідно до ст. 1 ЗУ «Про запобігання корупції», чим вчинив адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією передбачене ч. 2 ст. 172-7 КУпАП.

Згідно з протоколом про адміністративне правопорушення №858/21 від 30.07.2021 року ОСОБА_1 , п.2 ч. 1 ст. 28 Закону України «Про запобігання корупції», не повідомив у встановленому законом порядку про наявність у нього реального конфлікту інтересів, який виник у межах реалізації службового повноваження щодо підписання наказу № 156 о/с від 21.12.2020 року, яким виплатив премію, що складає 5 500,00 гривень доценту кафедри народних інструментів академії ОСОБА_2 , яка є особою з якою ОСОБА_1 спільно проживає, але не перебувають у шлюбі, тобто членом сім`ї відповідно до ст. 1 ЗУ «Про запобігання корупції».

В судовому засіданні ОСОБА_1 вину у вчиненні адміністративних правопорушень не визнав та зазначив, що Рішення щодо преміювання ОСОБА_2 здійснювалося не одноособово ректором ОСОБА_1 , а рішенням колегіального органу управління академії Вченою радою.

Згідно з протоколом № 5 Вченої ради ОНМА ім. А.В. Нежданової від 14.12.2020 року , наданого до пояснень ОСОБА_1 , він при голосуванні з питання преміювання цілого ряду працівників академії за підсумками 2020 року (у тому числі ОСОБА_2 ) «утримався», щоб врегулювати конфлікт інтересів.

Згідно частини 6 статті 36 Закону України «Про вищу освіту» рішення Вченої ради закладу вищої освіти вводяться в дію керівником закладу вищої освіти», що і було виконано ректором Олійником шляхом видання наказу №156 о/с від 21.12.2020 року.

Стосовно неповідомлення ОСОБА_1 про наявність у нього реального чи потенційного конфлікту згідно п.2 ч.1 ст. 28 Закону України «Про запобігання корупції» (надалі-Закон), зазначив, що Міністерство, як Уповноважений орган управління ОНМА ім. А.В. Нежданової у протоколах № 858/2021 від 30.07.2021 р та № 859/2021 від 30.07.2021 р (аркуші 6 абзац 6 протоколів) зазначений невірно, а саме зазначено, що «відповідно до відповіді з Міністерства освіти та інформаційної політики України повідомлення від ректора Олійника щодо виникнення конфлікту інтересів за період з 01.01.2019 р по теперішній час не надходило».

У пункті 3.1.Статуту Академії Міністерство культури та інформаційної політики України зазначено як Уповноважений орган управління.

Згідно частини першою статті 36 закону України «Про вищу освіту» Вчена рада є колегіальним органом управління закладу вищої освіти.

ОСОБА_1 надав пояснення та протокол №1 засідання Вченої ради ОНМА ім. А.В. Нежданової від 30 серпня 2018 року у якості доказу щодо повідомлення про потенційний конфлікт інтересів Вчену раду Академії, як колегіальний орган управління Академією та такий орган, який визначений статтею 36 Закону України «Про вищу освіту».

Олійник надав скрін-щоти з офіційного сайту Академії, який діяв до 2021 року та є у системі-інтернет, у якості доказу повідомлення усіх щляхом загального доступу до інформації про потенційний конфлікт інтересів.

На офіційному сайті Академії за посилання :http://old.odma.edu.ua/structure/rectorate/rector

у інформації про ректора Академії зазначено, що дружина ректора ОСОБА_2 також працює у академії.

Також ОСОБА_1 інформував про потенційний конфлікт інтересів Вчену раду Академії та Міністерство культури та інформаційної політики України,оскільки інформація про потенційний конфлікт інтересів була занесена у особову картку ректора, яка знаходиться у Академії та у Міністерстві.Згідно протоколів № 858/2021 та № 859/2021 від 30.07.2021 р (аркуші 5, останній абзац протоколів) зазначено, що в особовій картці ректора Олійника ОСОБА_2 зазначена як член сім`ї.

Прокурор в судовому засіданні протокол про вчинення ОСОБА_1 адміністративних правопорушень, передбачених ч. 1, 2 ст. 172-7 КУпАП, підтримала та просила притягнути останнього до адміністративної відповідальності.

Дослідивши матеріали адміністративних справ, заслухавши пояснення ОСОБА_1 , доводи прокурора, суд приходить до наступних висновків.

Відповідно до ст. 245 КУпАП завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є, зокрема, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи та вирішення її в точній відповідності з законом.

Згідно зі ст. 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису.

Обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу.

Згідно з ч. 2 ст. 1 Закону України «Про державну службу» державний службовець - це громадянин України, який займає посаду державної служби в органі державної влади, іншому державному органі, його апараті (секретаріаті) (далі - державний орган), одержує заробітну плату за рахунок коштів державного бюджету та здійснює встановлені для цієї посади повноваження, безпосередньо пов`язані з виконанням завдань і функцій такого державного органу, а також дотримується принципів державної служби.

Відповідно до п. 2 ч. 2 ст. 6 Закону України «Про державну службу» до посад державної служби категорії «Б» належать посади керівників та заступників керівників структурних підрозділів державних органів незалежно від рівня юрисдикції таких державних органів.

Згідно з ч. 3 ст. 39 Закону України «Про державну службу» державним службовцям, які займають посади державної служби категорії «Б» присвоюється 3, 4, 5, 6 ранг.

Частина друга статті 50 Закону України «Про державну службу» визначає, що заробітна плата державного службовця складається з: посадового окладу; надбавки за вислугу років; надбавки за ранг державного службовця; премії (у разі встановлення).

Згідно з ч.3 ст.50 Закону України «Про державну службу» передбачено такі види премій: премія за результатами щорічного оцінювання службової діяльності; місячна або квартальна премія відповідно до особистого внеску державного службовця в загальний результат роботи державного органу; місячна або квартальна премія за належне виконання умов контракту про проходження державної служби (у разі укладення).

Відповідно до ч. 6 ст. 52 Закону України «Про державну службу» премії виплачуються в межах фонду преміювання залежно від особистого внеску державного службовця в загальний результат роботи державного органу.

Встановлення премій державним службовцям здійснюється керівником державної служби відповідно до затвердженого ним Положення про преміювання у відповідному державному органі, погодженого з виборним органом первинної профспілкової організації (за наявності).

На підставі Зміни та доповнення № 2 до Колективного договору на 2016-2021 роки (реєстраційний номер 08/310-020 від 28.10.2016), які були затверджені протоколом загальних зборів трудового колективу № 4 ОНМА ім. А.В. Нежданової від 13 січня 2020 р. у зв`язку з наявністю у ньому Положення про преміювання працівників Одеської національної музичної академії, пунктом 5.4 якого визначено, що виплата премій може здійснюватися на підставі рішення вищого органу управління академією -Вченою радою, до складу якого входить голова профспілки.

Відповідно до підпункту 2 пункту 3 розділу І Положення державним службовцям може встановлюватись, зокрема, місячна або квартальна премія відповідно до особистого внеску в загальний реезультат роботи управління

Виходячи зі змісту Змін та доповнень № 2 до Колективного договору на 2016-2021 роки (реєстраційний номер 08/310-020 від 28.10.2016), які були затверджені протоколом загальних зборів трудового колективу № 4 ОНМА ім. А.В. Нежданової від 13 січня 2020 року у зв`язку з наявністю у ньому Положення про преміювання працівників Одеської національної музичної академії, пунктом 5.4 якого визначено, що виплата премій може здійснюватися на підставі рішення вищого органу управління академією -Вченою радою, до складу якого входить голова профспілки, нарахування і виплата премій державних службовців та працівників, які виконують функції з обслуговування, фактично здійснюється у два етапи: вчинення дій щодо визначення її розміру на підставі рішення вищого органу управління академією -Вченою радою та виплати премії у визначеному розмірі.

В такому випадку реальний конфлікт інтересів мав би місце, якщо б особа вчинила дії на двох етапах одночасно.

Відповідно до п.п. 1, 2, 3 ч. 1 ст.28 Закону України «Про запобігання корупції» особи, зазначені у пунктах 1, 2 частини першої статті 3 цього Закону, зобов`язані: вживати заходів щодо недопущення виникнення реального, потенційного конфлікту інтересів; повідомляти не пізніше наступного робочого дня з моменту, коли особа дізналася чи повинна була дізнатися про наявність у неї реального чи потенційного конфлікту інтересів безпосереднього керівника, а у випадку перебування особи на посаді, яка не передбачає наявності у неї безпосереднього керівника, або в колегіальному органі - Національне агентство чи інший визначений законом орган або колегіальний орган, під час виконання повноважень у якому виник конфлікт інтересів, відповідно; не вчиняти дій та не приймати рішень в умовах реального конфлікту інтересів.

За змістом положень ст.1 Закону України «Про запобігання корупції» потенційний конфлікт інтересів - це наявність у особи приватного інтересу у сфері, в якій вона виконує свої службові чи представницькі повноваження, що може вплинути на об`єктивність чи неупередженість прийняття нею рішень, або на вчинення чи невчинення дій під час виконання зазначених повноважень;

реальний конфлікт інтересів - це суперечність між приватним інтересом особи та її службовими чи представницькими повноваженнями, що впливає на об`єктивність або неупередженість прийняття рішень, або на вчинення чи невчинення дій під час виконання зазначених повноважень;

приватний інтерес - це будь-який майновий чи немайновий інтерес особи, у тому числі зумовлений особистими, сімейними, дружніми чи іншими позаслужбовими стосунками з фізичними чи юридичними особами, у тому числі ті, що виникають у зв`язку з членством або діяльністю в громадських, політичних, релігійних чи інших організаціях.

Відповідно до листа Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ № 223-943/0/4-17 від 22.05.2017 «Щодо притягнення до адміністративної відповідальності за окремі правопорушення, пов`язані з корупцією» зазначено, що аналіз термінів «потенційний інтерес» та «реальний інтерес», які містяться у ч.1 ст.1 Закону України «Про запобігання корупції», дає можливість констатувати, що потенційний конфлікт інтересів відрізняється від реального тим, що при потенційному конфлікті встановлюється лише наявність, існування приватного інтересу особи, що може вплинути на об`єктивність чи неупередженість прийняття нею рішень, тоді як при реальному конфлікті інтересів існуюча суперечність між наявним приватним інтересом особи та її службовими чи представницькими повноваженнями безпосередньо впливає (вплинула) на об`єктивність або неупередженість прийняття рішень, або на вчинення чи невчинення дій під час виконання вказаних повноважень. Крім того, це також визначає ступінь впливу цієї суперечності на прийняття рішення чи вчинення дії, який повинен мати об`єктивний вираз, а також часовий взаємозв`язок між прийняттям рішення та наявністю певних ознак, що мають місце при цьому. Тобто, для встановлення факту реального конфлікту інтересів недостатньо констатувати існування приватного інтересу, який потенційно може вплинути на об`єктивність або неупередженість прийняття рішень, а слід безпосередньо встановити, що приватний інтерес наявний, він суперечить службовим чи представницьким повноваженням, така суперечність не може вплинути, а реально впливає на об`єктивність чи неупередженість прийняття рішень чи вчинення дій.

Таким чином, для встановлення наявності факту прийняття рішення, вчинення чи невчинення дії в умовах реального конфлікту інтересів та розмежування реального і потенційного конфлікту інтересів для кваліфікації рішення як такого, що прийняте в умовах реального конфлікту інтересів, необхідно встановити наявність обов`язкової сукупності таких юридичних фактів, як: наявність у правопорушника факту приватного інтересу, який має бути чітко сформульований та визначений; наявність факту суперечності між приватним інтересом і службовими чи представницькими повноваженнями із зазначенням того, в чому саме ця суперечність знаходить свій вияв або вплив на прийняття рішення; наявність повноважень на прийняття рішення, наявність факту реального впливу суперечності між приватним та службовим чи представницьким інтересом на об`єктивність або неупередженість рішення. Встановлення цих фактів має бути відображено в протоколі про адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією.

З наведеного вбачається, що нарахування та виплата премій державних службовців здійснюється у два етапи: вчинення дій щодо визначення її розміру на підставі Змін та доповнень № 2 до Колективного договору на 2016-2021 роки (реєстраційний номер 08/310-020 від 28.10.2016), які були затверджені протоколом загальних зборів трудового колективу № 4 ОНМА ім. А.В. Нежданової від 13 січня 2020 року у зв`язку з наявністю у ньому Положення про преміювання працівників Одеської національної музичної академії, пунктом 5.4 якого визначено, що виплата премій може здійснюватися на підставі рішення вищого органу управління академією - Вченою радою, до складу якого входить голова профспілки, нарахування і виплата премій державних службовців та працівників, які виконують функції з обслуговування, фактично здійснюється у два етапи: вчинення дій щодо визначення її розміру на підставі рішення вищого органу управління академією -Вченою радою та виплати премії у визначеному розмірі.

Під час судового розгляду встановлено, що ОСОБА_1 не приймав рішення щодо власної премії, оскільки «утримався» при голосуванні з питання преміювання цілого ряду працівників академії за підсумками 2020 року (у тому числі ОСОБА_2 ), тобто ОСОБА_1 здійснені заходи для врегулювання потенційного та реального конфлікту інтересів.

Враховуючи вищевикладене, вважаю, що зібраними матеріалами справи не доведена наявність суперечності між приватним майновим інтересом ОСОБА_1 та його службовими повноваженнями як ректором Одеської національної музичної академії імені А.В. Нежданової, і не визначено, в чому саме полягав вплив цієї суперечності на об`єктивність або неупередженість його дій щодо надання преміювання ОСОБА_2 .

Згідно з п. 1 ст. 247 КУпАП України провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за умови відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

З огляду на те, що в діях ОСОБА_1 відсутній склад адміністративних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 172-7, ч. 2 ст. 172-7 КУпАП, провадження у справі про притягнення його до адміністративної відповідальності необхідно закрити.

Оскільки стягнення судового збору передбачено законом лише при накладенні адміністративного стягнення, судовий збір стягненню не підлягає.

Керуючись ст.ст. 172-7, 247, 284 КУпАП, -

ПОСТАНОВИВ:

Провадження по справі про притягнення ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 до адміністративної відповідальності за ч. 1 ст. 172-7, ч. 2 ст. 172-7 КУпАП закрити за відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена до Одеського апеляційного суду через суд першої інстанції протягом 10 днів з дня винесення постанови.

Суддя Приморського районного суду м. Одеси В.В. Іванов