Справа № 589/4439/20
Провадження № 3/589/153/21
ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
04 лютого 2021 року м. Шостка

Суддя Шосткинського міськрайонного суду Сумської області Курбанова А.Р., розглянувши матеріали справи про адміністративне правопорушення, що надійшла від військової прокуратури Сумського гарнізону про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Імшана, Ямпільського району, Сумської області, громадянина України, військовослужбовця військової служби за контрактом, місце служби: військова частина НОМЕР_1 , зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , за ч. 2 ст. 172-15 КУпАП,-

ВСТАНОВИВ:

Відповідно до протоколу про вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 172-15 КУпАП від 27.11.2020, 06.11.2020 в ранковий час, в умовах дії особливого періоду, у пункті постійної дислокації військової частини НОМЕР_1 ( АДРЕСА_2 ) військовослужбовці строкової служби військової частини НОМЕР_1 ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , будучі одягненні не за встановленою формою одягу для військовослужбовців строкової служби (були одягненні в цивільний одяг), не за встановленим законом порядком отримали від капітана ОСОБА_4 дозвіл на звільнення за межі військової частини НОМЕР_1 для поїздки до м. Шостки Сумської області з метою оформлення банківської карти в одному з банківських відділень. Після чого ОСОБА_2 та ОСОБА_3 підійшли до чергового частини старшини ОСОБА_1 та доповіли, що йдуть у звільнення з дозволу капітана ОСОБА_4 , який знаходився поруч та підтвердив, що їх відпустив, а старшина ОСОБА_1 у свою чергу проявив недбалість, не провів огляд зовнішнього вигляду військовослужбовців строкової служби ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , які звільняються із розташування військової частини, не проконтролював правомірність їх звільнення та надав вказівку черговому контрольно-пропускного пункту ОСОБА_5 пропустити вказаних військовослужбовців через контрольно-пропускний пункт, чим допустив порушення внутрішнього порядку у військовій частині і несення служби добовим нарядом, а також проігнорував контроль за виконанням підрозділами розпорядку дня. В подальшому, 06.11.2020 близько 10 год 40 хв у м. Шостка, Сумської області, військовослужбовці строкової служби ОСОБА_2 та ОСОБА_3 потрапили в дорожньо-транспортну пригоду і отримали різного ступеня тілесні ушкодженя. Такі дії ОСОБА_1 кваліфіковані за ч. 2 ст. 172-15 КУпАП.

В судовому засіданні ОСОБА_1 вину не визнав, пояснив, що 06.11.2020 о 10-00 год. заступив у добовий наряд, як черговий частини, до нього підійшов капітан ОСОБА_4 та повідомив, що відпустив двох чоловік, разом з тим записок про звільнення йому не надавав, а оскільки капітан ОСОБА_4 є командиром роти, накази якого ОСОБА_1 повинен виконувати, тому він їх і не вимагав, та прийняв це до відома. Безпосередньо він не відпускав цих солдат. Вказівок пропустити їх на контрольно-пропускному пункті він не давав, оскільки в цей час він приймав зміну та в черговій частині його не було, хто підтвердив звільнення ОСОБА_2 та ОСОБА_3 по рації він не знає.

Дослідивши матеріали справи, заслухавши пояснення особи, відносно якої складено протокол про адміністративне правопорушення, свідків ОСОБА_5 та ОСОБА_4 , суд дійшов наступного.

Стаття 7 КУпАП передбачає, що ніхто не може бути підданий заходу впливу у зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. При цьому, провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законів.

Відповідно до ст. 245 КУпАП завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом.

Згідно зі ст. 252 КУпАП орган (посадова особа), що розглядає справу про адміністративне правопорушення оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

За ст. 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, а також іншими документами.

Так, диспозиція ст. 172-15 КУпАП передбачає відповідальність за недбале ставлення військової службової особи до військової служби.

Недбале ставлення до військової служби характеризується невиконанням або неналежним виконанням військовою службовою особою своїх обов`язків, передбачених законами, військовими статутами, положеннями, інструкціями, наказами через несумлінне ставлення до них; наявністю негативних наслідків, що порушують встановлений порядок здійснення військовими службовими особами своїх функцій щодо забезпечення належного рівня військової дисципліни, статутного порядку, збереження військового майна, що є складовою воєнної безпеки України.

Тобто, недбале ставлення до військової служби передбачає невиконання або належне виконання військово службовою особою своїх службових обов`язків через недбале чи несумлінне ставлення до них.

Проте в ході розгляду даної справи таких обставин не встановлено.

Порядок звільнення з розташування військової частини військовослужбовців строкової служби визначається ст. 216-220 Статуту внутрішньої служби Збройних Сил України. Відповідно до ст. 217 Статуту внутрішньої служби Збройних Сил України військовослужбовці строкової військової служби звільняються з розташування військової частини командиром роти в установленому командиром військової частини порядку.

Відповідно до ст. 30 Статуту внутрішньої служби Збройних Сил України начальник має право віддавати підлеглому накази і зобов`язаний перевіряти їх виконання. Підлеглий зобов`язаний беззастережно виконувати накази начальника, крім випадків віддання явно злочинного наказу, і ставитися до нього з повагою.

Допитаний в судовому засіданні свідок ОСОБА_4 пояснив, що 06.11.2020 у будній день до нього підійшли двоє військовослужбовців, відпросилися у звільнення з метою поїхати до м. Шостка для вирішення питання з картками в одному з банків, оскільки у вихідні дні банк не працює. Він, будучи командиром зведеної роти, їх проінструктував, вони розписалися в журналі звільнень, він виписав їм записки про звільнення та повідомив про їх звільнення чергового частини ОСОБА_1 . Оскільки ОСОБА_1 є його підлеглим, останній мав виконати наказ ОСОБА_4 і випустити військовослужбовців з розташування військової частини.

Наведені покази узгоджуються із показами ОСОБА_5 , який був в той день черговим КПП, у відповідній частині та з витягом з наказу командира військової частини НОМЕР_1 № 615 від 30.10.2020, яким на капітана ОСОБА_4 покладені обов`язки командира зведеної роти.

Також в матеріалах справи містяться записки про звільнення ОСОБА_2 та ОСОБА_3 до 17 год 06.11.2020р., підписані ОСОБА_4 .

При цьому, командир зведеної роти капітан ОСОБА_4 в межах свої прав, визначених Статутом внутрішньої служби Збройних Сил України, мав право доводити накази особам, що їх стосуються, й контролювати їх виконання та надавати розпорядження підлеглому особовому складу.

Як вбачається показів ОСОБА_4 , ОСОБА_1 пропустив солдат на підставі наказу ОСОБА_4 про звільнення військовослужбовців строкової служби ОСОБА_2 та ОСОБА_3 . При цьому ОСОБА_1 не мав підстав сприймати такий наказ як злочинний, оскільки наказ був відданий відповідною особою у межах її повноважень, та не пов`язаний з порушенням конституційних прав та свобод людини і громадянина. Також слід зауважити, що до повноважень чергового частини, перелічених у ст. 298 Статуту внутрішньої служби Збройних Сил України не входить ревізія наказів командира зведеної роти.

Крім того, в ході розгляду справи залишився не доведеним факт надання ОСОБА_1 вказівки черговому КПП ОСОБА_5 пропустити військовослужбовців ОСОБА_2 та ОСОБА_3 . Так, допитаний в судовому засіданні як свідок ОСОБА_5 вказав, що 06.11.2020 заступив у добовий наряд як черговий контрольно-пропускного пункту. На КПП прийшли двоє військовослужбовців строкової служби у цивільному одязі, які повідомили, що їх відпустив у звільнення капітан ОСОБА_4 . Оскільки ОСОБА_5 повинен був доповісти про це, то звернувся по радіостанції до чергового частини ОСОБА_1 . При цьому однозначно сказати хто був на зв`язку та підтвердив звільнення він не може, допускає, що це міг бути і помічник чергового військової частини. Оскільки свідок підпорядковувався черговому частини, то він їх пропустив.

При цьому судом не приймаються до уваги дані протоколів допитів ОСОБА_4 , ОСОБА_1 і ОСОБА_5 в ході досудового рослідування кримінального провадження № 0001039, оскільки матеріали справи не містять правові підстави для долучення до справи цих протоколів. Крім того, доказами в розумінні ст. 251 КУпАП є пояснення осіб, надані в межах розгляду справи про адміністративне правопорушення, а не в межах будь-якого іншого провадження, у тому числі і кримінального. А тому суд враховує лише пояснення ОСОБА_4 , ОСОБА_1 і ОСОБА_5 наданні безпосередньо в судовому засіданні.

Дійсно відповідно до ст. 298 Статуту внутрішньої служби Збройних Сил України одним із обов`язків чергового частини є проведення огляду зовнішнього вигляду військовослужбовців, які звільняються із розташування військової частини. В порушення даної вимоги старшина ОСОБА_1 не провів огляд зовнішнього вигляду військовослужбовців строкової служби ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , які звільнялися із розташування військової частини. Проте, таке порушення у жодному разі не свідчить про несумлінне та недбале ставлення ОСОБА_1 до виконання своїх обов`язків, та не спричинило жодних негативних наслідків, про які йдеться в протоколі, зокрема відсутні будь-які докази причинно-наслідкового зв`язку між непроведенням огляду військовослужбовців строкової служби ОСОБА_2 та ОСОБА_3 та потраплянням їх в ДТП.

Таким чином суд приходить до висновку, що в діях ОСОБА_1 відсутні ознаки адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 172-15 КУпАП.

Відповідно до пункту 1 статті 247 КУпАП передбачено, що провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.

Таким чином, справа про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч. 2 ст. 172-15 КУпАП підлягає закриттю.

У зв`язку з тим, що за результатами розгляду даної адміністративної справи адміністративне стягнення не накладається, судовий збір стягненню не підлягає.

На підставі викладеного, керуючись ч. 2 ст. 172-15, ст. ст. 221, 247, 280, 283, 284 КУпАП,

ПОСТАНОВИВ:

Закрити провадження у справі про притягнення ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , до адміністративної відповідальності за відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 172-15 КУпАП.

Постанова може бути оскаржена до Сумського апеляційного суду через Шосткинський міськрайонний суд Сумської області шляхом подання апеляційної скарги протягом десяти днів з дня її винесення.

Суддя Шосткинського міськрайонного суду
Сумської області А.Р.Курбанова