Справа № 513/5/21
Провадження № 3/513/21/21
Саратський районний суд Одеської області
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

16 лютого 2021 року Суддя Саратського районного суду Одеської області Бучацька А.І., розглянувши матеріали, які надійшли після визначення підсудності з Одеського апеляційного суду про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Тузли Татарбунарського району, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , громадянина України, не працюючого,

за ч.4 ст.85 КУпАП,

В С Т А Н О В И В:

в протоколі про адміністративне правопорушення № 000454 зазначено, що 10 листопада 2020 року о 10 годині 30 хвилин на території НПП "Тузлівські лимани", акваторії лиману Бурнас, на околиці с. Тузли Татарбунарського району Одеської області, ОСОБА_1 порушив правила охорони та використання об`єктів та територій природно-заповідного фонду, а саме здійснював вилов водних живих ресурсів в акваторії лиману Бурнас з використанням промислових знарядь лову (трьох сіток) без передбачених законодавством дозвільних документів, чим порушив ст.12, 68 Закону України "Про охорону навколишнього природного середовища", ст.7,21,64 Закону України "Про природно-заповідний фонд", ст.19, 20 Закону України "Про мисливське господарство та полюванн". На момент затримання у ОСОБА_1 в сітках виявлено дві камбали чорноморські (глоса) та один трав`яний краб. Своїми незаконними діями ОСОБА_1 завдав шкоду територіям та об`єктам ПЗФ у розмірі 3309 гривень.

Відповідно до пункту 2.3.49 Положення про автоматизовану систему документообігу суду, у зв`язку з перебуванням на лікарняному судді Рязанової К.Ю., розпорядженням керівника апарату Саратського районного суду Одеської області від 09.02.2021 року призначено повторний автоматизований розподіл зазначеної судової справи. Згідно протоколу повторного автоматизованого розподілу від 09 лютого 2021 року справу передано судді ОСОБА_2 .

Деменюк Є.О. був належним чином повідомлений про день, час та місце розгляду справи, до суду не з`явився, надав заяву про розгляд справи за його відсутності, вину не визнав.

Вивчивши протокол та додані до нього матеріали суд приходить до наступного.

За положеннями статті 7 КУпАП, ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

За положеннями ст. 245 КУпАП завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

Частинами 1, 2 ст.254 КУпАП визначено, що про вчинення адміністративного правопорушення складається протокол уповноваженими на те посадовою особою або представником громадської організації чи органу громадської самодіяльності.

Протокол про адміністративне правопорушення, у разі його оформлення, складається не пізніше двадцяти чотирьох годин з моменту виявлення особи, яка вчинила правопорушення, у двох примірниках, один із яких під розписку вручається особі, яка притягається до адміністративної відповідальності.

Статтею 256 КУпАП встановлено, що у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються: дата і місце його складення, посада, прізвище, ім`я, по батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності (у разі її виявлення); місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих, прізвище викривача (за його письмовою згодою), якщо вони є; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості, необхідні для вирішення справи. Якщо правопорушенням заподіяно матеріальну шкоду, про це також зазначається в протоколі.

Частиною 2 ст.9 КУпАП визначено, що адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Об`єктивна сторона правопорушення, передбаченого ч.4 ст. 85 КУпАП, полягає у грубому порушенні правил рибальства (рибальство із застосуванням вогнепальної зброї, електроструму, вибухових або отруйних речовин, інших заборонених знарядь лову, промислових знарядь лову особами, які не мають дозволу на промисел, вилов водних живих ресурсів у розмірах, що перевищують встановлені ліміти або встановлену правилами любительського і спортивного рибальства добову норму вилову).

У пункті 2 постанови Верховного Суду України від 10.12.2004 №17 "Про судову практику у справах про злочини та інші правопорушення проти довкілля " роз`яснено, що оскільки більшість статей, якими передбачено відповідальність за злочини й адміністративні правопорушення проти довкілля, є бланкетними, судам слід ретельно з`ясовувати, яким саме законодавством регулюються правовідносини, пов`язані з використанням та охороною відповідного природного ресурсу (землі, надр, вод, атмосферного повітря, рослинного і тваринного світу, тощо)

Судом встановлено, що в протоколі № 000454 зазначено, що ОСОБА_1 порушив статті 19, 20 Закону України "Про мисливське господарство та полювання", який жодним чином не регулює питання збереження та раціонального використання водних біоресурсів. Так, стаття 19 Закону України "Про мисливське господарство та полювання" регулює строки полювання, а ст. 20 встановлює заборони щодо здійснення полювання без належного на те дозволу, в заборонених для цього місцях, у заборонений час та із застосуванням або використанням заборонених знарядь та забороненими способами.

Основні засади діяльності та державного регулювання в галузі рибного господарства, збереження та раціонального використання водних біоресурсів визначає Закон України " Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів" та Правила любительського і спортивного рибальства, які затверджені Наказом Державного комітету рибного господарства України від 15.02.99 № 19, який зареєстровано в Міністерстві юстиції України 28 квітня 1999 р. за N 269/3562. Проте протокол взагалі не містить посилання на зазначений закон та Правила, а суд не наділений правом редагувати викладені в протоколі фактичні обставини та самостійно визначати конкретні положення зазначених нормативних актів.

При цьому суд враховує , що у справі "Малофєєва проти Росії" ("Malofeyeva v. Russia", рішення від 30.05.2013 р., заява № 36673/04) ЄСПЛ встановив, серед іншого, порушення ч.3 ст.6 Конвенції у звязку з тим, що в протоколі про адміністративне правопорушення фабула правопорушення була сформульована лише в загальних рисах без конкретизації обставин вчинення правопорушення, але національні суди, розглянувши справу без участі сторони обвинувачення, відредагували фабулу правопорушення, зазначивши в постанові суду конкретні обставини правопорушення.

У зв`язку з цим, на думку ЄСПЛ, заявниці була відома лише кваліфікація діяння, але не фактичні обставини обвинувачення. Таким чином, вона була позбавлена можливості належної підготовки до захисту.

Згідно до ст.280 КУпАП, орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Ст.252 КУпАП встановлено, що орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

В силу принципу презумпції невинуватості, що підлягає застосуванню у справах про адміністративні правопорушення, всі сумніви щодо події порушення та винності особи, що притягується до відповідальності, тлумачаться на її користь. Недоведені подія та вина особи мають бути прирівняні до доведеної невинуватості цієї особи.

Відповідно до пункту 1 ч.1 ст.247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за таких обставин: відсутність події і складу адміністративного правопорушення.

За встановлених обставин провадження у справі підлягає закриттю на підставі п.1 ч.1 ст.247 КУпАП, за відсутністю в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч.4 ст.85 КУпАП.

Керуючись ст .ст. 279, 280, 283 284, п.1 ч.1 ст.247 КУпАП, суддя

П О С Т А Н О В И В:

провадження в справі про адміністративне правопорушення, передбачене ч.4 ст. 85 КУпАП, щодо ОСОБА_1 - закрити за відсутністю складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена до Одеського апеляційного суду через Саратський районний суд Одеської області протягом десяти днів з дня винесення постанови.

Суддя А. І. Бучацька