єдиний унікальний номер справи 546/1010/20
номер провадження 3/546/12/21
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22 лютого 2021 року м. Решетилівка

Решетилівський районний суд Полтавської області у складі:

головуючого судді Романенко О.О.,

за участі секретаря судового засідання Захарченко Л.Я.,

особи, яка притягується до

адміністративної відповідальності ОСОБА_1 ,

захисника адвоката Казакова О.А.,

потерпілої ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у м. Решетилівка у залі суду протокол про вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 Кодексу України про адміністративні правопорушення (далі - КУпАП) та матеріали справи додані до нього щодо

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки м.Горлівка Донецької обл., громадянки України, розлученої, маючої на утриманні неповнолітніх дітей: ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , не працюючої, не інваліда, не депутата, РНОКПП НОМЕР_1 , зареєстровану та фактично проживаючу за адресою: АДРЕСА_1 , протягом року до адміністративної відповідальності не притягалася, -

в с т а н о в и в :

Відповідно до протоколу серії АПР 18 №633667 від 08.12.2020, ОСОБА_1 29.11.2020 близько 13:00 по АДРЕСА_2 . ображала нецензурною лайкою ОСОБА_2 , погрожувала фізичною розправою але фізичної сили не застосовувала, на неодноразові зауваження не реагувала, чим порушила ст.173 КУпАП.

В судове засідання з`явилися особа, яка притягається до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , її захисник адвокат Казаков О.А., потерпіла ОСОБА_2 , свідок ОСОБА_6 . Свідок ОСОБА_7 до суду не з`явилась за станом здоров`я.

Після роз`яснення відповідно до ст. 268 КУпАП прав особі, яка притягується до адміністративної відповідальності, у судовому засідання ОСОБА_1 вину у вчиненні адміністративного правопорушення заперечила повністю. Суду пояснила, що має тривалі неприязні стосунки із ОСОБА_2 на ґрунті складних сімейних відносин через те, що з вини ОСОБА_2 нею був розірваний шлюб з її чоловіком ОСОБА_8 , з яким фактично проживає ОСОБА_2 . Пояснила, що 29.11.2020, проїжджаючи повз подвір`я ОСОБА_2 , почула як остання в її адресу виражалася образливими словами щодо її зовнішності. Зупинившись та зайшовши на подвір`я домогосподарства, а потім у будинок до ОСОБА_2 , між нею та потерпілою виникла сварка. Дана конфліктна ситуація спочатку відбувалася в будинку, після чого особи вийшли на ганок домоволодіння. Застосуванням фізичної сили не погрожувала, однак використала декілька нецензурних слів в сторону потерпілої. Зазначила, що громадського порядку з хуліганських мотивів у громадських місцях не порушувала.

Захисник особи, яка притягується до адміністративної відповідальності адвокат Казаков О.А. зазначив, що в діях ОСОБА_1 відсутній склад адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП, оскільки зазначена подія відбувалася в приватному будинку потерпілої та на подвір`ї її домогосподарства, що не є громадським місцем, відповідно до законодавства України. Окрім цього, зауважив, що протокол серії АПР 18 №633667 складено із порушенням «Інструкції з оформлення матеріалів про адміністративні правопорушення в органах поліції», оскільки містить виправлення. Звернув увагу на те, що в матеріалах справи є заява від ОСОБА_2 датована 04.12.2020 та працівниками поліції проводилися дії щодо збирання доказів 04.12.2020 та 08.12.2020.

В ході розгляду справи, допитана в судовому засіданні потерпіла ОСОБА_2 суду пояснила, що має неприязні відносини із ОСОБА_1 , яка є рідною сестрою її колишнього чоловіка. 29.11.2020 ОСОБА_2 перебувала у власному домоволодіння разом із своїм сином та матір`ю. ОСОБА_1 зайшовши до будинку останньої, почала кричати, намагалася схопити потерпілу за одяг, виражалася нецензурною лайкою. Вся сварка відбувалася у будинку та на подвір`ї їх домогосподарства. Підставою звернення до органів поліції із заявою про притягнення ОСОБА_1 до відповідальності стало те, що ОСОБА_1 перебувала у її домоволодінні та здійснювала запис їхньої розмови без дозволу ОСОБА_2 . Зазначила, що конфліктна ситуація між ними існує вже декілька років та негативно впливає, як на її сім`ю, так і на її роботу.

Допитана в судовому засідання в якості свідка ОСОБА_6 суду пояснила, що є матір`ю ОСОБА_2 . Була свідком того, як 29.11.2020 до їхнього будинку зайшла ОСОБА_1 та між останньою та її донькою виникла конфліктна ситуація, в ході якої ОСОБА_1 ображала ОСОБА_2 нецензурними словами та повідомила, що має на телефоні запис їхньої розмови. Дана подія відбувалася в будинку та на подвір`ї їхнього домогосподарства, яке не являється громадським місцем. Пояснила, що дана конфліктна ситуація існує вже декілька років.

Статтею 173 КУпАП встановлена відповідальність за дрібне хуліганство, тобто нецензурну лайка в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Відповідно до вимог ст. 245 КУпАП, завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

При розгляді справи про адміністративне правопорушення, суд відповідно до вимог ст.ст.245,280 КУпАП повинен, зокрема, з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Згідно зі ст.251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

У відповідності до ст. 252 КУпАП орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Диспозицією статті 173 КУпАП визначено відповідальність за вчинення дрібного хуліганства, тобто нецензурну лайку в громадських місцях, образливого чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Об`єктом даного адміністративного правопорушення є суспільні відносини у сфері охорони громадського порядку. Об`єктивна сторона правопорушення виражається у нецензурній лайці в громадських місцях, образливому чіплянні до громадян та інших подібних діях, що порушують громадський порядок і спокій громадян. Суб`єктивна сторона дрібного хуліганства полягає у неповазі до суспільства, у прагненні показати свою зневагу до існуючих правил і норм поведінки в суспільстві, самоутвердитися за рахунок приниження інших осіб, протистояти себе іншим громадянам, суспільству, державі. Умисний прояв винним, явної неповаги до оточуючих головний момент, що визначає зміст і сенс поведінки хулігана. За відсутності такого мотиву, не може бути дрібного хуліганства. Дрібне хуліганство характеризується умислом, тобто особа, яка здійснює хуліганство, розуміє, усвідомлює, що своїми діями вона порушує громадський порядок і бажає або свідомо допускає прояв неповаги до суспільства.

Громадський порядок - це обумовлена потребами суспільства система врегульованих правовими та іншими соціальними нормами система відносин, що складаються у громадських місцях в процесі спілкування людей, і яка має на меті забезпечення спокійної обстановки суспільного життя, нормальних умов для праці і відпочинку людей, для діяльності державних органів, а також підприємств, установ та організацій.

Обов`язковою кваліфікуючою ознакою дрібного хуліганства є місце його вчинення - громадське місце, що потрібно розуміти як частину (частини) будь - якої будівлі, споруди, яка доступна або відкрита для населення вільно, за запрошенням або плату, постійно, періодично або час від часу, зокрема під`їзди, підземні переходи, стадіони, що закріплено в ЗУ «Про заходи щодо попередження та зменшення вживання тютюнових виробів і їх шкідливого впливу на здоров`я населення» від 22 вересня 2005 року № 2899-IV.

Судом, окрім протоколу про адміністративне правопорушення (а.с.2) також досліджено докази, надані до протоколу про адміністративне правопорушення, а саме: заяву ОСОБА_2 про притягнення ОСОБА_1 до відповідальності від 04.12.2020 (а.с.3); письмові пояснення ОСОБА_2 від 04.12.2020 (а.с.4); пояснення свідка ОСОБА_6 від 08.12.2020 (а.с.5); пояснення свідка ОСОБА_7 від 08.12.2020 (а.с.6); письмові пояснення ОСОБА_1 від 08.12.2020 (а.с.7); копію паспорту на ім`я ОСОБА_1 та довідки щодо її зареєстрованого місця проживання (а.с.8-10).

З матеріалів справи та письмових пояснень: ОСОБА_2 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_1 , вбачається, що між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 виникла конфліктна ситуація, яка відбулася у домоволодінні ОСОБА_2 .

Будь-яких інших доказів на підтвердження того, що подія 29.11.2020 відбувалася в громадському місці та вплинула на громадський порядок і спокій пересічних громадян матеріали справи не містять. Так само матеріали справи не містять доказів тому, що в день події відповідальною особою органу поліції взагалі вчинялися будь-які дії для встановлення обставин події.

Під час розгляду справи в суді потерпіла ОСОБА_2 та свідок ОСОБА_6 також підтвердили, що події, які відбувалися 29.11.2020 мали місце саме в їх приватному житловому будинку та їхньому приватному огородженому подвір`ї домоволодіння. Підґрунтям даної події є тривалий конфлікт, який існує між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 з приводу складних сімейних відносин, які призвели до розірвання шлюбу у кожної з них.

Також потерпіла пояснила, що вона викликала поліцію вже після того, як ОСОБА_1 покинула їх домоволодіння, зазначивши, що підставою для виклику поліції у неї було те, що ОСОБА_1 без її згоди зайшла на її приватну територію, в тому числі й до житлового будинку, в якому здійснювала запис події за допомогою телефону, на що вона також згоди не давала. Вказала, що домоволодіння в якому вона проживає не являється громадським місцем.

Судом встановлено, що протокол про адміністративне правопорушення Серії АПР18 від 08.12.2020 містить виправлення в графі «склад адміністративного правопорушення», а саме ручкою синього кольору поверх тексту виправлено дату вчинення адміністративного правопорушення на «29.11.2020». Зазначені виправлення не застережені належним чином, тобто не зазначено з якої дату на яку відбулося виправлення та якою особою ці виправлення здійснені, що унеможливлює встановлення дійсної дати події, обставини якої вказані в протоколі від 08.12.2020.

При цьому, згідно з пунктом 7 Розділу ІІ «Інструкції з оформлення матеріалів про адміністративні правопорушення в органах поліції», затвердженої наказом МВС від 06.11.2015 № 1376, не допускаються закреслення чи виправлення відомостей, що заносяться до протоколу про адміністративне правопорушення, а також унесення додаткових записів після того, як протокол про адміністративне правопорушення підписано особою, стосовно якої його складено.

Відповідно до пункту 9 Розділу IV вищевказаної інструкції бланк постанови по справі про адміністративне правопорушення заповнюється розбірливим почерком. Не допускаються закреслення чи виправлення відомостей, що заносяться до постанови, а також внесення додаткових записів після того, як постанова підписана особою, щодо якої вона винесена. У разі допущення порушень при оформленні такої постанови її заповнений бланк вважається зіпсованим.

За змістом положень п. 2.8 Порядку оформлення матеріалів про адміністративні правопорушення, затвердженого Наказом Уповноваженого Верховної Ради України з прав людини від 16.02.2015 № 3/02-15 (зі змінами згідно з наказом Уповноваженого від 14.02.2018 № 3/02-18) протокол про адміністративне правопорушення складається у двох примірниках. Другий примірник протоколу під розписку вручається особі, яка притягується до адміністративної відповідальності. При цьому, пункт 2.2 зазначеного Порядку визначає, що протокол про адміністративне правопорушення складається українською мовою. Не допускається закреслення чи виправлення відомостей, що заносяться до протоколу, а також внесення додаткових записів після того, як протокол підписаний особою, щодо якої він складений.

Відповідно до частини 2 статті 7 КУпАП провадження у справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

Відповідно до ч.1 ст.17 Закону України від 23.02.2006 «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Суду як джерело права.

Зокрема, в контексті рішення ЄСПЛ «Надточій проти України» (рішення від 15.05.2008 року, заява № 7460/03) правопорушення, яке розглядається, має ознаки, притаманні «кримінальному обвинуваченню» у значенні ст. 6 Конвенції, що вимагає дотримання стороною обвинувачення, яку в цій справі представляє автор протоколу про адміністративне правопорушення, відповідного доказового забезпечення, що передбачає такий рівень доказування, який не залишає жодних розумних сумнівів щодо доведеності вини обвинуваченого. Разом із тим, має бути дотримана процедура складання протоколу про адміністративне правопорушення.

Відповідно до виписаних у статтях 254, 255 КУпАП положень, протокол про адміністративне правопорушення це офіційний документ, відповідним чином оформлений уповноваженою особою про вчинення діяння (діянь), яке (які) містить ознаки адміністративного правопорушення, передбаченого КУпАП, є найважливішим джерелом доказів у справах про адміністративні правопорушення.

З наведеного слідує, що протокол про адміністративне правопорушення є не тільки джерелом доказів у справі, на підставі якого суд встановлює наявність чи відсутність у діянні особи правопорушення, але й актом обвинувачення у вчиненні конкретного адміністративного правопорушення. Лише належно оформлений протокол дозволяє всебічно розглянути справу по суті.

Враховуючи те, що протокол про адміністративне правопорушення містить в собі незастережені виправлення, суд не може визнати даний протокол серії АПР18 №633667 від 08.12.2020,доказом у розумінні статті 251 КУпАП, оскільки останній складений з порушенням «Інструкції з оформлення матеріалів про адміністративні правопорушення в органах поліції».

Відповідно до вимог чинного адміністративного законодавства, а саме ст.ст. 9, 245, 252 КУпАП, особа може бути притягнута до адміністративної відповідальності лише за наявності в її діях складу адміністративного правопорушення, який має бути встановлений судом тільки після всебічної та повної оцінки усіх доказів по справі.

Судом достовірно встановлено, що подія 29.11.2020 відбувалася у приватному житловому будинку та на подвір`ї домогосподарства, в якому проживає ОСОБА_2 , що, відповідно до законодавства, не є громадським місцем.

Постанова судді про притягнення до адміністративної відповідальності згідно зі статтею 283 КУпАП має ґрунтуватися на обставинах, встановлених при розгляді справи, тобто на достатніх і незаперечних доказах.

Згідно зі ст. 7 Кодексу України про адміністративні правопорушення ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням, інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

Тобто особа може бути притягнута до адміністративної відповідальності лише у тому разі, якщо її вину у вчиненні правопорушення буде доведено поза розумним сумнівом, на підставі належних та допустимих доказів із дотриманням встановленої законом процедури.

Суд прийшов до висновку, що належними і допустимим доказами не доведено наявність в діях ОСОБА_1 таких складових адміністративного правопорушення, як об`єкт правопорушення, об`єктивна та суб`єктивна сторони, що є обов`язковою ознакою для здійснення кваліфікації дій особи за ст. 173 КУпАП дрібне хуліганство.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП, провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

Враховуючи вищевикладене, суд дійшов висновку, що в діях правопорушниці відсутній склад адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, оскільки в матеріалах справи відсутні докази вчинення ОСОБА_1 зазначеного правопорушення в громадському місці, тому приходить до висновку про необхідність закриття провадження у справі за відсутністю події та складу інкримінованого адміністративного правопорушенняв діях ОСОБА_1 .

Керуючись ст. ст. 247, 280, 283-285, 287, 289 КУпАП, суддя,

п о с т а н о в и в :

Провадження у справі про адміністративне правопорушення щодо ОСОБА_1 закрити на підставі п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП за відсутності події і складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП.

Постанова може бути оскаржена до Полтавського апеляційного суду протягом десяти днів з дня її винесення шляхом подання апеляційної скарги через Решетилівський районний суд Полтавської області.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Суддя О.О. Романенко