Справа № 752/1012/21
Провадження № 3/752/1619/21
П О С Т А Н О В А

іменем України

10 лютого 2021 року суддя Голосіївського районного суду міста Києва Кахно І. А., розглянувши матеріали, що надійшли від Управління патрульної поліції Головного управління Національної поліції в місті Києві про притягнення до адміністративної ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 ), ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , за ст. 124 КУпАП,

в с т а н о в и в:

Відповідно до протоколу про адміністративне правопорушення від 08 грудня 2020 року серія ДПР18 № 419612, водій ОСОБА_1 08 грудня 2020 року о 10 год. 30 хв., на вулиці Деревообробній, 5 в місті Києві, керуючи автомобілем марки «MAN F2000», д.н.з. НОМЕР_2 , порушив п.п. 2.3 б), 13.1 Правил дорожнього руху України, а саме, не був уважним, не врахував габарити транспортного засобу, не дотримався безпечного бокового інтервалу та допустив зіткнення з «палетами клею «СМ117 Ceresit», що призвело до матеріальних збитків.

У судове засідання ОСОБА_1 повідомлявся про розгляд справи належним чином, а саме, направлення смс -повідомлення, клопотань про відкладення судового засідання не надходило.

Згідно зі ст. 17 Закону України від 23 лютого 2006 року «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» суди застосовують рішення Європейського суду з прав людини як джерело права.

У рішенні Європейського суду з прав людини від 08.11.2005 року у справі «Смірнов проти України» зазначено, що в силу вимог ч. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмет спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи, є порушенням ч. 1 ст. 6 даної Конвенції.

Європейський суд з прав людини в своїх рішеннях, зокрема «Юніон Аліментаріа проти Іспанії» від 07 липня 1989 року, виходить з того, що у випадках коли поведінка учасників судового засідання свідчить про умисний характер їх дій, направлений на невиправдане затягування процесу чи зловживання своїм процесуальним правом, суд має реагувати на вказані випадки законними засобами, аби не було знівельовано ключовий принцип - верховенство права, в тому числі проводити судове засідання у відсутність особи, якщо таке затягування може нашкодити справі чи іншим учасникам справи.

В цьому ж рішенні Європейський суд з прав людини зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально, використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Європейський суд з прав людини неодноразово наголошував на тому, що розумність тривалості розгляду справи повинна визначатися з огляду на конкретні обставини справи з урахуванням критеріїв, сформованих у практиці Суду, зокрема складності справи, поведінки сторін та відповідних державних органів (рішення Європейського суду з прав людини від 29.05.2008 р. «Якименко проти України»; рішення Європейського суду з прав людини від 21.12.2006 р. «Мороз та інші проти України» та інші).

До того ж у рішенні Європейського суду з прав людини від 08.11.2005 р. у справі «Смірнова проти України» Суд наголосив, що обов`язок швидкого здійснення правосуддя насамперед покладається на відповідні державні судові органи. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням ч. 1 ст. 6 даної Конвенції.

Як наголошує в своїх рішеннях Європейський суд, сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки, оскільки одним із критеріїв «розумності строку» є саме поведінка сторони. Сторони самостійно повинні вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.

Відповідно до ст. 268 КУпАП під час відсутності особи, яку притягнуто до відповідальності, справу може бути розглянуто, якщо від неї не надійшло клопотання про відкладення розгляду справи. Також даною статтею не передбачено обов`язкової участі правопорушника під час розгляду судом справи за ст.124 КУпАП.

Враховуючи зазначене, суд вирішив розглянути справу за відсутності правопорушника.

У письмових поясненнях ОСОБА_1 зазначив, що з даним протоколом не згодний. Пояснив, що перебуваючи на складі при загрузці та побачивши, що палети з клеєм стоять нерівно, він припаркував свій автомобіль подальше від них приблизно на 60 см. Однак, в цей момет палети разом із штукатуркою впали на заднє колесо його автомобіля. Вважає, що вини в його діях не має.

Свідок ОСОБА_2 в письмових поясненнях зазначив, що працює в ТОВ «ПСТ Плюс» за адресою: місто Київ, вулиця Деревообробна, 5, де і відбулося зіткнення. Зазначив, що був свідком даної події і бачив як автомобіль «МАН», рухаючись заднім ходом, не впевнився в габаритах свого автомобіля і доторкнувся бортом до полетів; водій автомобіля «МАН» зупинився та вийшов подивився на ситуацію, однак потім поїхав далі, потягнувши за собою полети клею. Доказами цього є зламаний світловий покажчик на борту в автомобілі «МАН».

Згідно схеми наслідікв ДТП пошкоджено 38 одиниць палетів клею.

Згідно ст. 9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, вина (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Відповідно до ст. 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган(посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Виходячи з доказів, які містяться в матеріалах справи, винність ОСОБА_1 підтверджується протоколом про адміністративне правопорушення, схемою місця дорожньо-транспортної пригоди, схемою наслідків ДТП, письмовими поясненнями ОСОБА_1 та свідка ОСОБА_2 .

Аналізуючи матеріали справи та характер пошкоджень автомобілів, суд приходить до висновку, що в діях ОСОБА_1 вбачається склад адміністративного правопорушення, передбаченого статтею 124 КУпАП, тобто порушення правил дорожнього руху, що спричинило пошкодження майна.

Враховуючи характер вчиненого адміністративного правопорушення та особу правопорушника, останнього слід притягнути до адміністративної відповідальності, виходячи з вимог ст. ст. 124, 33 КУпАП, піддати ОСОБА_1 адміністративному стягненню у виді штрафу в розмірі 20 неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Відповідно до ст. 40-1 КУпАП та ЗУ «Про судовий збір» з ОСОБА_1 підлягає стягненню судовий збір.

На підставі викладеного, та керуючись ст. ст. 9, 33, 40-1, 124, 251 КУпАП та ЗУ «Про судовий збір»,

п о с т а н о в и в:

Визнати ОСОБА_1 винуватим у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 124 КУпАП.

Піддати ОСОБА_1 адміністративному стягненню у виді штрафу в розмірі 20 (двадцяти) неоподатковуваних мінімумів доходів громадян на користь держави, що становить 340 (триста сорок) грн. та підлягає сплаті за наступними реквізитами: «Адміністративні штрафи у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху» розрахунковий рахунок UA0026001, Одержувач: ГУК у м. Києві/м.Київ/21081300, Код за , Код банку (МФО) 899998. Код класифікації доходів бюджету: 21081300.

Стягнути з ОСОБА_1 на користь держави судовий збір, що становить 454 (чотириста п`ятдесят чотири) гривень, та підлягає сплаті за наступними реквізитами:рахунок отримувача UA0026001 Одержувач: ГУК у м. Києві/м. Київ/24060300, Код за , Банк одержувач: Казначейство України (ЕАП). Код класифікації доходів бюджету: 24060300; Призначення платежу: судовий збір.

Постанова може бути оскаржена протягом 10 днів з моменту винесення до Київського апеляційного суду через районний суд.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Постанова пред`являється до виконання протягом трьох місяців.

Суддя І. А. Кахно