Справа № 705/5001/21
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

14.12.2021 року м. Христинівка Черкаської області

Суддя Христинівського районного суду Черкаської області Олійник М.Ф.,

за участі прокурора Христинівського відділу Уманської окружної прокуратури Орендарчук В.В.,

розглянувши матеріали, які надійшли від Черкаського апеляційного суду, про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка проживає по АДРЕСА_1 , присяжної Уманського міськрайонного суду Черкаської області,

за вчинення адміністративного правопорушення, пов`язаного з корупцією, передбаченого ч. 1 ст. 172-6 КУпАП,

ВСТАНОВИВ:

У протоколі про адміністративне правопорушення № 432/2021 від 02.11.2021 р. вказано, що ОСОБА_1 , будучи присяжною Уманського міськрайонного суду та відповідно до п. п. «ґ» п.1 ч.1 ст.3 Закону України «Про запобігання корупції» є суб`єктом відповідальності за правопорушення, пов`язані з корупцією, в порушення вимог ч. 1 ст. 45 Закону України «Про запобігання корупції» без поважних причин несвоєчасно подала до Національного агентства з питань запобігання корупції декларацію особи, яка уповноважена на виконання функцій держави або місцевого самоврядування за 2020 р., оскільки граничний термін подачі був 31.03.2021 р., а декларація фактично подана 03.06.2021 р., чим вчинила адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією, передбачене ч. 1 ст.172-6 КУпАП.

ОСОБА_1 у суді свою вину у вчиненні адміністративного правопорушення, пов`язаного з корупцією за ч. 1 ст. 172-6 КУпАП не визнала. Пояснила, що вона не знала про необхідність подання декларації, ніхто її про це не попередив та не довів до неї права та обов`язки як присяжної. Умислу на вчинення правопорушення у неї не було. Крім того, коли настав термін подачі декларації, вона захворіла на коронавірус. Цей діагноз їй був встановлений 30.03.2021 р. З цього дня і до 24.04.2021 р. вона перебувала на лікарняному, в тому числі з 02.04.2021 р. до 13.04.2021 р. на стаціонарному лікуванні в Уманській міській лікарні. Була у важкому стані. Просила закрити справу у зв`язку з відсутністю складу адміністративного правопорушення.

Прокурор Христинівського відділу Уманської окружної прокуратури Орендарчук В.В. у суді висловила думку, що ОСОБА_1 підлягає адміністративній відповідальності за ч.1 ст. 172-6 КУпАП.

Заслухавши пояснення вказаних осіб, дослідивши матеріали справи, вважаю, що провадження у справі про адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією, щодо ОСОБА_1 за ч.1 ст. 172-6 КУпАП підлягає закриттю у зв`язку з відсутністю складу адміністративного правопорушення з таких підстав.

Згідно з ч.2 ст.7 та ст.245, ст.280 КУпАП провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності, всебічного, повного і об`єктивного з`ясування обставин кожної справи, правильного і справедливого її вирішення. Суддя зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, а також інші, що мають значення для правильного вирішення справи. Постанова суду згідно з ст. 283 КУпАП має ґрунтуватися на обставинах, встановлених при розгляді справи, на достатніх і незаперечних доказах.

За змістом частини 1 ст. 172-6 КУпАП відповідальність настає у випадку несвоєчасного подання без поважних причин декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування.

Згідно з п. п. «ґ» п.1 ч.1 ст. 3 Закону «Про запобігання корупції» суб`єктами, на яких поширюється дія цього закону, є присяжні (під час виконання ними обов`язків у суді).

ОСОБА_1 , будучи присяжною Уманського міськрайонного суду, відноситься до осіб, які є суб`єктом, на яких поширюється дія цього закону, тобто вона може нести відповідальність за ч.1 ст. 172-6 КУпАП.

Відповідно до ч.1 ст. 63 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» присяжним є особа, яка у випадках, визначених процесуальним законом, та за її згодою вирішує справи у складі суду разом із суддею або залучається до здійснення правосуддя. Крім того, статтею 64 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» визначений порядок затвердження списку присяжних.

Отже, присяжний є особою, яка залучається до здійснення правосуддя і вирішує справи у складі суду разом із суддею.

Одночасно присяжний є суб`єктом вчинення адміністративного правопорушення, пов`язаного з корупцією, та на нього розповсюджуються обмеження та обов`язки, передбачені ст. ст. 45, 52 Закону України «Про запобігання корупції».

Відповідно до ч. 1 ст.1 Закону України «Про запобігання корупції» правопорушення, пов`язане з корупцією, - діяння, що не містить ознак корупції, але порушує встановлені цим Законом вимоги, заборони та обмеження, вчинене особою, зазначеною у ч.1 ст.3 цього Закону, за яке законом встановлено кримінальну, адміністративну, дисциплінарну та/або цивільно - правову відповідальність.

Суб`єктивна сторона адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.172-6 КУпАП, характеризується наявністю вини у формі прямого чи непрямого умислу, а відповідальність настає лише за умови, що особа усвідомлювала протиправний характер своїх дій і мала прямий умисел, спрямований на несвоєчасне подання без поважних причин декларації, керуючись при цьому особистим інтересом чи інтересами третіх осіб, вчинення цього діяння через необережність виключає притягнення особи до адміністративної відповідальності.

Відповідно до вимог ст.10 КУпАП адміністративне правопорушення визнається вчиненим умисно, коли особа, яка його вчинила, усвідомлювала протиправний характер своєї дії чи бездіяльності, передбачала її шкідливі наслідки і бажала їх або свідомо допускала настання цих наслідків.

Аналіз вказаних норм приводить до висновку, що склад правопорушення за ч.1 ст.172-6 КУпАП є формальним, обов`язковим елементом його об`єктивної сторони є умисна дія, тобто умисне несвоєчасне подання без поважних причин декларації, а тому, орган, уповноважений на складання протоколу про адміністративне правопорушення та прокурор, що приймає участь в розгляді таких протоколів судом, зобов`язані довести суду наявність в діянні особи, що притягується до адміністративної відповідальності за вчинення цього адміністративного правопорушення, умислу на несвоєчасне подання без поважних причин декларації.

Крім того, згідно з п.2 роз`яснень Вищого спеціалізованого Суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Щодо притягнення до адміністративної відповідальності за окремі правопорушення, пов`язані з корупцією» вих. № 223-943/0/4-17 від 22.05.2017, суб`єктивна сторона правопорушення, передбаченого ст.172-6 КУпАП, характеризується наявністю вини у формі прямого чи непрямого умислу; вчинення цього діяння через необережність виключає притягнення особи до адміністративної відповідальності. Також на умисну форму вини і наявність відповідного корисливого або іншого особистого інтересу особи, чи інтересу третіх осіб, як на обов`язкові ознаки корупційного правопорушення звертає увагу Конституційний Суд України в рішенні від 06.10.2010 р. (справа №1-27/2010).

У суді ОСОБА_1 вказала, що вона не знала про необхідність подання декларації, ніхто її про це не попередив та не довів до неї права та обов`язки як присяжної. Умислу на вчинення правопорушення у неї не було. У справі відсутні докази протилежного.

Відповідно до ст. 129 Конституції України розгляд і вирішення справ у судах здійснюється на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів та у доведеності перед судом їх переконливості, при цьому в ст. 62 Конституції України унормовано, що винуватість особи повинна бути доведена у встановленому законом порядку, обвинувачення не може ґрунтуватись на припущеннях, всі сумніви стосовно доведеності вини особи тлумачаться на її користь. За змістом ст. ст. 7, 254, 279 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом; розгляд справи про адміністративне правопорушення здійснюється щодо правопорушника та в межах протоколу про адміністративне правопорушення, який є єдиною підставою для притягнення особи до адміністративної відповідальності.

У ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод міститься положення про те, що кожен вважається невинуватим доти, доки його вину не буде доведено в законному порядку.

У справі «Barbera, MesseguandJabardo v. Spain» від 06.12.1998 р. (п. 146) Європейський суд з прав людини встановив, що принцип презумпції невинуватості вимагає серед іншого, щоб, виконуючи свої обов`язки, судді не починали розгляд справи з упередженої думки, що особа скоїла правопорушення, яке ставиться їй в провину; всі сумніви, щодо її винуватості повинні тлумачитися на користь цієї особи.

Сам по собі протокол про адміністративне правопорушення не може бути беззаперечним доказом вини особи в тому чи іншому діянні, оскільки не являє собою імперативного факту доведеності вини особи, тобто не узгоджується із стандартом доказування "поза розумним сумнівом" (рішення від 18 січня 1978 р. у справі "Ірландія проти Сполученого Королівства"(Irelandv. The United Kingdom), п.161, Series A, заява №25), який застосовується при оцінці доказів, а такі докази можуть "випливати зі співіснування достатньо переконливих, чітких і узгоджених між собою висновків чи схожих неспростовних презумпцій факту".

До протоколу про адміністративне правопорушення, а прокурором у суді не долучено жодного доказу на підтвердження умислу ОСОБА_1 на вчинення адміністративного правопорушення, пов`язаного з корупцією, передбаченого ч.1 ст. 172-6 КУпАП.

При цьому суд також враховує, що на час настання терміну подання декларації ОСОБА_1 хворіла на коронавірус, перебувала на лікарняному з 30.03.2021 р. до 24.04.2021 р., в тому числі перебувала на стаціонарному лікуванні з 02.04.2021 р. до 13.04.2021 р., що унеможливлювало можливість подання нею в цей період декларації.

Враховуючи недоведеність наявності в діянні ОСОБА_1 суб`єктивної сторони інкримінованого їй правопорушення, суд вважає, що у діянні ОСОБА_1 відсутній склад адміністративного правопорушення, пов`язаного з корупцією, передбаченого ч.1 ст. 172-6 КУпАП, що виключає можливість притягнення її до адміністративної відповідальності за вказаною правовою нормою.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП провадження у справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю у зв`язку з відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.

Керуючись ст. ст. 247 п. 1, 251, 252, 283, 284 КУпАП,

ПОСТАНОВИВ:

Закрити провадження у справі про адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією, щодо ОСОБА_1 за ч. 1 ст. 172-6 КУпАП у зв`язку з відсутністю в діянні складу адміністративного правопорушення за ч. 1 ст. 172-6 КУпАП.

Постанова може бути оскаржена прокурором у випадках, передбачених ч. 5 ст. 7 КУпАП, особою, щодо якої її винесено, а також потерпілим протягом десяти днів з дня винесення постанови шляхом подання апеляційної скарги до Черкаського апеляційного суду через Христинівський районний суд Черкаської області.

Суддя: М. Ф. Олійник