П ОС Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

16 грудня 2021 року м. Біла Церква

Суддя Білоцерківського міськрайонного суду Київської області Клепа Тетяна Володимирівна, розглянувши матеріали, які надійшли з Головного управління ДПС у Київській області Державної Фіскальної Служби України відносно

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, фізичної особи-підприємця, проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , РНОКПП: НОМЕР_1

за ч. 1 ст. 155-1 Кодексу України про адміністративні правопорушення, -

У С Т А Н О В И В:

01.10.2021 при проведенні головним державним ревізором-інспектором ГУ ДПС у Київській області фактичної перевірки магазину-кафетерій, який розташованого за адресою: АДРЕСА_2 , що належить фізичній особі-підприємцю ОСОБА_1 було виявлено факт порушення встановленого законом порядку проведення розрахунків, а саме: 01.10.2021 через реєстратора розрахуноквих операцій реалізовано пиво без використання режиму програмування товарів із зазначенням коду товарної під категорії згідно із УКТ ЗЕД, чим порушено п.11 ч.1 ст.3 ЗУ №865/95 ВР від 06.07.1991 "Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг".

За виявлені порушення відносно фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 складено протокол про адмінінстративне правопорушення №5059/10-36-07-07 від 22.11.2021.

ОСОБА_1 будучи допитаним в судовому засіданні свою винуватість визнав повністю, в скоєному щиро розкаявся.

Суддя, заслухавши особу, яка притягається до адміністративної відповідальності, дослідивши та проаналізувавши матеріали справи, оцінивши докази в їх сукупності приходжу до наступного висновку.

Відповідно до статті 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису.

Відповідно до ч. 1 ст. 155-1 КУпАП передбачена відповідальність за порушення встановленого законом порядку проведення розрахунків у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг.

Порядок проведення розрахунків у сфері торгівлі встановлено Законом України "Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг" від 06 липня 1995 року. Так, зокрема, п. 11 ч. 1 ст. 3 вказаного нормативно-правового акту, передбачено, що суб"єкти господарювання, які здійснюють розрахункові операції в готівковій та/або в безготівковій формі (із застосуванням платіжних карток, платіжних чеків, жетонів тощо) при продажу товарів (наданні послуг) у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг, а також операції з приймання готівки для подальшого її переказу зобовязані: проводити розрахункові операції через реєстратори розрахункових операцій з використанням режиму попереднього програмування найменування, цін товарів (послуг) та обліку їх кількості.

Викладене вказує на те, що своїми діями, що виразилися у порушенні порядку проведення розрахункових операцій, ОСОБА_1 , вчинив правопорушення, відповідальність за яке передбачена ч. 1 ст. 155-1 КУпАП.

Окрім визнання своєї винуватості, вина ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст.155-1 КУпАП встановлена наявними у матеріалах справи про адміністративне правопорушення доказами, а саме: змістом протоколу про адміністративне правопорушення №5059/10-36-07-07 від 22.11.2021 за ч. 1 ст.155-1 КУпАП, у якому викладено фактичні обставини вчинення правопорушення та актом (довідкою) фактичної перевірки від 22.11.2021, випискою із УКТ ЗЕД.

Згідно положень ст. 23 КУпАП України, адміністративні стягнення є мірою відповідальності і застосовуються з метою виховання особи, яка вчинила адміністративне правопорушення, в дусі додержання законів України, поваги до правил співжиття, а також запобіганню вчинення нових правопорушень, як самим правопорушником, так і іншими особами.

Відповідно до ст. 33 КУпАП при накладенні адміністративного стягнення суд враховує характер вчиненого правопорушення, матеріали, що характеризують особу, яка притягається до відповідальності, ступінь вини, майновий стан, обставини, що пом`якшують і обтяжують її відповідальність.

Обставиною, що пом`якшує відповідальність ОСОБА_1 за вчинене адміністративне правопорушення суд визнає відповідно до ст. 34 КУпАП щире розкаяння винного. Обставин, що обтяжують його відповідальність відповідно до ст.35 КУпАП судом не встановлено.

При накладенні адміністративного стягнення на ОСОБА_1 суддя враховує особу порушника, його майновий стан, характер вчиненого правопорушення, ступінь вини, обставини, що пом`якшують його відповідальність та відсутність обтяжуючих його відповідальність обставин, суддя дійшов до висновку, що з метою виховання ОСОБА_1 та запобігання вчинення ним нових правопорушень, необхідним та достатнім є застосування до нього адміністративного стягнення в межах санкції частини 1 статті 155-1 КУпАП у виді штрафу.

У відповідності до вимог ст. 40-1 КУпАП, п. 5 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» з ОСОБА_1 слід стягнути судовий збір у розмірі 0,2% розміру прожиткового мінімуму на одну працездатну особу, що становить 454 грн.

Керуючись статтями 23, 33. 155-1, 221, 283-285, 294 КУпАП, суддя,

П О С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 визнати винуватим у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 155-1 КУпАП та накласти на нього адміністративне стягнення у виді штрафу в розмірі п?яти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 85 (вісімдесят п?ять) грн. 00 коп.

Стягнути з ОСОБА_1 судовий збір на користь держави в розмірі 454 (чотириста п`ятдесят чотири) грн. 00 коп.

Постанова судді у справі про адміністративне правопорушення може бути оскаржена протягом десяти днів з дня винесення постанови особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником, а також прокурором у випадках, передбачених частиною п`ятою статті 7 та частиною першою статті 287 КУпАП.

Апеляційна скарга подається до Київського апеляційного суду через Білоцерківський міськрайонний суд Київської області.

СуддяТетяна КЛЕПА