19.02.2021 Справа № 756/1859/21
Справа № 756/1859/21
провадження №3/756/1649/21
ПОСТАНОВА

Іменем України

19 лютого 2021 року м.Київ

Суддя Оболонського районного суду м. Києва Шролик І.С., розглянувши матеріали які надійшли з Ради адвокатів Київської області про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_1 , працює керівником Товариства з обмеженою відповідальністю «АЛП», що розташоване м.Київ, вул. Оболонська Набережна, 15, корпус1а

за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч.5 ст.212-3 КУпАП, -

ВСТАНОВИВ:

В протоколі про адміністративне правопорушення серії КС № 00018 від 26 січня 2021 року, який надійшов до Оболонського районного суду м.Києва 08 лютого 2021 року зазначено, що 02.10.2020 року, за адресою: м. Київ, вул. Оболонська набережна, 15, корпус 1-а ОСОБА_1 , обіймаючи посаду керівника ТОВ «АЛП», неправомірно відмовив в наданні інформації на адвокатський запит адвоката Чухляк О.О., чим вчинив адміністративне правопорушення, відповідальність за яке передбачена ч. 5 ст. 212-3 КУпАП.

В судовому засіданні ОСОБА_1 заперечував проти правомірності притягнення його до адміністративної відповідальності. Зазначив, що протокол складений ОСОБА_2 - не уповноваженою особою, з порушенням вимог КУпАП. У встановлений законом строк надав відповідь на звернення адвоката Чухляк О.О., тобто 02.10.2020 року. Однак, оскільки витребувана нею інформація стосувалась персональних даних, які є захищеною інформацією, доказів що адвокат Чухляк О.О. діє в інтересах особи інформацію стосовно якої запитувала, в поданому запиті не було додано. Також заявив клопотання про приєднання до матеріалів справи постанову Фастівського міськрайонного суду від 29 травня 2018 року та постанову Шевченківського районного суду м.Києва від 15 квітня 2016 року, в яких Радою адвокатів Київської області використано протоколи про адміністративне правопорушення серії КС № 00018.

Частина 1 ст. 7 КУпАП передбачає, що ніхто не може бути підданий заходу впливу у зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановленому законом.

У відповідності до ст. 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" суди застосовуюсь при розгляді справ Конвенцію та практику Суду як джерело права.

Спираючись на положення ч. 1 ст. 6 Європейської конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, а також на практику ЄСПЛ у справах "Лучанінова проти України", "Малофєєва проти Росії", суд, повинен виходити з того, що, як і у кримінальному провадженні, суддя у цій справі має бути неупередженим і безстороннім та не вправі самостійно змінювати на шкоду особи формулювання адміністративного правопорушення. Відповідне формулювання слід вважити по суті викладенням обвинуваченням у вчиненні адміністративного правопорушення, винуватість у вчиненні якого має бути доведеною не судом, а перед судом у змагальному процесі. Суд, суддя також не має право самостійно відшукувати докази винуватості особи у вчиненні правопорушення, оскільки таким чином, неминуче перебиратиме на себе функції обвинувачення, позбавляючись статусу незалежного органу правосуддя, що є порушенням ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Неправомірна відмова в наданні інформації, несвоєчасне або неповне надання інформації, надання інформації, що не відповідає дійсності, у відповідь на адвокатський запит, запит кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, її палати або члена відповідно до Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність", утворює склад правопорушення за ч. 5 ст. 212-3 КУпАП.

Суддя, заслухавши особу, яка притягається до адміністративної відповідальності, дослідивши протокол про адміністративні правопорушення складений 26 січня 2021 року серія КС №00018 та додані до нього матеріали, дійшов висновку, що в діях ОСОБА_1 відсутній склад адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 212-3 КУпАП, оскільки протокол складений з порушенням вимог ст.256 КУпАП, в ньому не зазначені дані про дату народження, РНОКПП, місце проживання/реєстрації особи, що притягається до адміністративної відповідальності, інші відомості, для ідентифікації особи. Протокол серії КС №0018 був використаний Радою адвокатів Київської області в інших справах (381/989/18 та 761/10190/16-ц), що ставить під сумнів його достовірність. Також суд прийшов до переконання, що протокол складено не уповноваженою особою, з огляду на наступне.

Відповідно до ст.254 КУпАП, про вчинення адміністративного правопорушення складається протокол уповноваженими на те посадовою особою або представником громадської організації чи органу громадської самодіяльності.

Згідно ст.255 КУпАП у справах про адміністративне правопорушення, передбачене ч.5 ст.212-3 КУпАП протоколи про правопорушення мають право складати голова ради адвокатів Автономної Республіки Крим, областей, міст Києва та Севастополя або уповноважений радою член ради адвокатів.

Відповідно до п.3 розділу ІІ Порядку оформлення головою ради адвокатів Автономної Республіки Крим, областей, міст Києва та Севастополя або уповноваженим радою членом ради адвокатів матеріалів про адміністративні правопорушення, затвердженого рішенням Ради адвокатів України від 19 листопада 2013 року № 238 провадження за заявою про адміністративне правопорушення, передбачене статтею 212-3 КУпАП у частині порушення права на інформацію, порушується за заявою адвоката, кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, її палати або члена, на території юрисдикції відповідної ради адвокатів регіону, за адресою робочого місця адвоката, кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, її палати, або за місцем знаходження органу державної влади, органу місцевого самоврядування, їх посадових та службових осіб, підприємств, установ і організацій незалежно від форми власності та підпорядкування, громадських об`єднань, що допустили адміністративне правопорушення.

Як вбачається з матеріалів справи про адміністративне правопорушення, протокол про адміністративне правопорушення серії КС №00018 від 26 січня 2021 року за ч.5 ст.212-3 КУпАП щодо ОСОБА_1 складено уповноваженим Радою адвокатів Київської області Лішневським І.Г. (довіреність № 36 від 08 червня 2020 року).

Судом встановлено, що робоче місце адвоката Чухляк О.О., за заявою якої порушено провадження про адміністративне правопорушення за ч.5 ст.212-3 КУпАП щодо ОСОБА_1 знаходиться в АДРЕСА_1 , що також підтверджується відомостями з Єдиного реєстру адвокатів України та зазначено в скарзі адвокатом Чухляк О.О. Місцезнаходження органу та посадової особи, яка на думку адвоката Чухляк О.О. вчинила адміністративне правопорушення пов`язане з ненаданням інформації на її адвокатський запит, також знаходяться в м.Києві, вул. Оболонська набережна, 15, корпус 1-а.

Отже, на підставі викладеного, суд приходить до переконання, що протокол про адміністративне правопорушення серії КС №00018 від 26 січня 2021 року за ч.5 ст.212-3 КУпАП у відношенні ОСОБА_1 складено не уповноваженою на його складання особою, в даному випадку провадження за заявою адвоката Чухляк О.О., мала здійснювати уповноважена особа Ради адвокатів м.Києва.

Відповідно до ст.280 КУпАП, орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

При цьому всі викладені в протоколі про адміністративне правопорушення обставини повинні бути належним чином перевірені та доводитися сукупністю належних і допустимих доказів.

Згідно з положеннями ст. 251 КУпАП, доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото - і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, чи засобів фото - і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю (ст. 252 КУпАП).

Крім того, дослідивши зібрані у справі докази судом не встановлено обставин неправомірної відмови ОСОБА_1 , як керівником ТОВ «АЛП» в наданні інформації адвокату Чухляк О.О., оскільки до адвокатського запиту не надано доказів, що вона представляє інтереси громадянина Норвегії ОСОБА_3 , ОСОБА_4 та ОСОБА_5 про надання персональних захищених даних, яких ставилось питання у адвокатському запиті.

Статтею 62 Конституції України, зокрема, передбачено, що усі сумніви щодо доведеності вини особи повинні тлумачитись на її користь.

У відповідності до п. 43 рішення Європейського суду з прав людини від 14.02.2008 року у справі "Кобець проти України" (з урахуванням первісного визначення принципу "поза розумним сумнівом" у справі "Авшар проти Туреччини") доказування, зокрема, має випливати із сукупності ознак чи неспростованих презумцій, достатньо вагомих, чітких та узгоджених між собою, а за відсутності таких ознак не можна констатувати, що винуватість особи доведено поза розумним сумнівом.

Згідно з п. 1 ч. 1 ст. 247 КпАП України, провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

Відсутність події адміністративного правопорушення означає, що діяльність (дія чи бездіяльність) особи не може розцінюватися як правопорушення, тобто відсутній сам факт правопорушення. У свою чергу, склад адміністративного правопорушення - наявність об`єктивних та суб`єктивних ознак, за наявності яких діяння вважається адміністративним правопорушенням. Відсутність хоча б однієї з ознак означає відсутність складу в цілому.

Враховуючи вище викладене, в діях ОСОБА_1 відсутній склад адміністративного правопорушення, передбачений ч. 5 ст. 212-3 КУпАП. Тому справа на підставі положення ч.1 ст.247 КУпАП підлягає закриттю.

На підставі викладеного, керуючись п. 1 ст. 247, 283-284 КпАП України, суддя

ПОСТАНОВИВ:

Закрити провадження у справі про адміністративне правопорушення за ч. 5 ст. 212-3 КпАП України стосовно ОСОБА_1 з підстав ч. 1 ст. 247 КпАП України у зв`язку з відсутністю складу адміністративного правопорушення.

Постанова судді у справах про адміністративне правопорушення може бути оскаржена особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником протягом 10 днів з дня винесення постанови до Київського апеляційного суду через Оболонський районний суд м. Києва.

Постанова судді у справі про адміністративне правопорушення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Суддя І.С. Шролик