16.02.2021 Справа № 696/1275/20 № 3/696/8/21
ПОСТАНОВА

іменем України

16 лютого 2021 року м. Кам`янка

Суддя Кам`янського районного суду Черкаської області Білопольська Н.А., розглянувши матеріали, які надійшли від Головного управління Державної податкової служби у Черкаській області про притягнення до адміністративної відповідальності:

ОСОБА_1 , як керівника товариства з обмеженою відповідальністю «Експоліспром» (код за , місцезнаходження: вул. Декабристів, 143, м. Кам`янка Черкаської області, 20801),

за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 163-1 КУпАП, -

в с т а н о в и в :

08 грудня 2020 року Головним управління Державної податкової служби у Черкаській області складено протокол про адміністративне правопорушення № 23/23-00-07-0213, де зафіксовано, що ОСОБА_1 , обіймаючи посаду директора товариства з обмеженою відповідальністю «Експоліспром», будучи посадовою особою, відповідальною за порядок ведення податкового обліку, допустив порушення порядку його ведення, а саме порушив п. 200.4 ст. 200 розділу V Податкового кодексу України, завищивши суму бюджетного відшкодування з податку на додану вартість на поточний рахунок платника податку за вересень 2020 року в сумі 2368 грн.; п. 185.1 ст. 185, п. 187.1 ст. 187, п. 198.5, п. 198.6 ст. 198 цього Кодексу, завищивши суму від`ємного значення, що зараховується до складу податкового кредиту наступного звітного (податкового) періоду на 19668 грн.

ОСОБА_1 , будучи належним чином повідомленим про дату, час та місце розгляду справи, повторно 26 січня 2021 року та 16 лютого 2021 року у судове засідання не з`явився, про причини неявки суд не повідомив. Будь-яких заяв, клопотань, пояснень до суду не подавав.

Виходячи з положень ст. 268 КУпАП, присутність особи, яка притягається до адміністративної відповідальності за ч. 1 ст. 163-1 цього Кодексу, при розгляді справи про адміністративне правопорушення не є обов`язковою.

Оскільки суд вжив усіх заходів для забезпечення явки особи, проте останні виявилися марними, вважаю за можливе провести розгляд справи без участі ОСОБА_1 на підставі наявних матеріалів, що містять достатньо відомостей про вирішення справи.

Згідно зі ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» суди застосовують при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод та практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

У рішенні Європейського суду з прав людини від 03 квітня 2008 року у справі «Пономарьов проти України» наголошено, що сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.

Відповідно до рішення Європейського суду з прав людини від 08 листопада 2005 року у справі «Смірнов проти України», згідно з положеннями частини першої ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмет спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням п. 1 ст. 6 даної Конвенції.

Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях, зокрема «Юніон Еліментарія Сандерс проти Іспанії» від 07 липня 1989 року, виходить з того, що у випадках коли поведінка учасників судового засідання свідчить про умисний характер їх дій, направлений на невиправдане затягування процесу чи зловживання своїм процесуальним правом, суд має реагувати на вказані випадки законними засобами, аби не було знівельовано ключовий принцип - верховенство права, в тому числі проводити судове засідання у відсутність особи, якщо таке затягування може нашкодити справі чи іншим учасникам справи.

З огляду на прецедентну практику Європейського суду з прав людини, оскільки ОСОБА_1 був обізнаним про наявність у суді відносно нього адміністративного провадження та надіслав до суду клопотання про відкладення судового засідання, призначеного на 30 грудня 2020 року, а у подальшому не цікавився про стан відомого йому провадження, суддя вважає, що така поведінка учасника процесу направлена на затягування розгляду справи з метою спливу строку притягнення до адміністративної відповідальності, передбаченого ст. 38 КУпАП.

Відповідно до ст. 1 КУпАП завданням Кодексу України про адміністративні правопорушення є охорона прав і свобод громадян, власності, конституційного ладу України, прав і законних інтересів підприємств, установ і організацій, встановленого правопорядку, зміцнення законності, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі точного і неухильного додержання Конституції і законів України, поваги до прав, честі і гідності інших громадян, до правил співжиття, сумлінного виконання своїх обов`язків, відповідальності перед суспільством.

Згідно зі ст. 7 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності. Застосування уповноваженими на те органами і посадовими особами заходів адміністративного впливу провадиться в межах їх компетенції, у точній відповідності з законом.

Завданням провадження у справах про адміністративне правопорушення, відповідно до ст. 245 КУпАП, є своєчасне, повне, всебічне з`ясування обставин справи, її вирішення у точній відповідності до закону.

Доказами у справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи (ч. 1 ст. 251 КУпАП).

Відповідно до ст. 280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Адміністративним правопорушенням (проступком) згідно з ч. 1 ст. 9 КУпАП визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Частиною 1 ст. 163-1 КУпАП установлено адміністративну відповідальність за порушення порядку ведення податкового обліку керівниками підприємств у виді штрафу в розмірі від п`яти до десяти неоподаткованих мінімумів доходів громадян.

Дослідивши матеріали справи, суддя вважає наявними подію та склад адміністративного правопорушення та, відповідно, вбачає достатніми підстави для визнання ОСОБА_1 винним у вчиненні адміністративного правопорушення за ч. 1 ст. 163-1 КУпАП, адже факт порушення порядку ведення податкового обліку підприємством, керівником якого він є, підтвердується належним документом витягом з акту про результати документальної позапланової виїзної перевірки товариства з обмеженою відповідальністю «Експоліспром» (податковий номер 43111782) з питань дотримання вимог податкового законодавства при декларуванні за вересень 2020 року у податковій декларації з податку на додану вартість від 16 жовтня 2020 року № від`ємного значення з податку на додану вартість, у тому числі заявленого до відшкодування з бюджету. За наслідками встановлення таких фактів уповноваженою особою складено протокол про адміністративне правопорушення № 23/23-00-07-0213 від 08 грудня 2020 року відносно ОСОБА_1 з дотриманням вимог щодо його форми і змісту за ст. 256 КУпАП. Зазначений протокол підписано ОСОБА_1 , з його змістом він ознайомлений.

Зі свого боку ОСОБА_1 не подав до суду жодних документів, які можуть стосуватися обставин, за яких відносно нього було складено протокол про адміністративне правопорушення. При цьому, в обгрунтування заявленого ще 30 грудня 2020 року клопотання про відкладення розгляду даної адміністративної справи, будь-яких відомостей щодо непогодження з актом перевірки від 08 грудня 2020 року та відповідного звернення до суду з позовом про скасування/визнання нечинними податкових повідомлень-рішень, складених на підставі акту перевірки, тощо суду подано не було.

Оскільки ОСОБА_1 підлягає визнанню винним у порушенні ведення податкового обліку, до нього слід застосувати передбачене законодавством адміністративне стягнення, при накладенні якого суддею враховуються характер вчиненого правопорушення, особа порушника, ступінь вини, майновий стан.

Обставин, що обтяжують або пом`якшують відповідальність, за ст.ст. 34, 35 КУпАП України не встановлено.

Враховуючи загальні правила накладення стягнення, суддя вважає за належне застосувати відносно ОСОБА_1 адміністративне стягнення у вигляді штрафу у розмірі 5 (п`яти) неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 85,00 грн.

На переконання судді така міра відповідальності співвідноситься з вчиненим правопорушенням та відповідає меті адміністративного стягнення, передбаченій у ст. 23 КУпАП.

Підстав для повернення протоколу про адміністративне правопорушення, так само як і підстав для закриття провадження у справі не встановлено.

В порядку ст. 40-1 КУпАП, ст. 4 Закону України «Про судовий збір» з особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, на користь держави підлягає стягненню судовий збір у сумі 454,00 грн. (0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб станом на 01 січня 2021 року).

На підставі виткладеного, керуючись ст.ст. 9, 23, 33-35, 40-1, ч. 1 ст. 163-1, 268, 276, 277, 279, 280, 283, 285, 294 КУпАП, -

п о с т а н о в и в :

Визнати ОСОБА_1 винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 163-1 КУпАП, та та накласти на нього адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 85 (вісімдесят п`ять) грн.

Стягнути з ОСОБА_1 на користь держави 454 (чотириста п`ятдесят чотири) грн. судового збору.

Роз`яснити ОСОБА_1 , що штраф має бути сплачено не пізніше як через п`ятнадцять днів з дня вручення йому постанови про накладення штрафу, а в разі оскарження такої постанови не пізніше як через п`ятнадцять днів з дня повідомлення про залишення скарги без задоволення. У разі несплати штрафу у визначений строк, постанова про накладення штрафу надсилається для примусового виконання до відділу державної виконавчої служби за місцем проживання порушника, роботи або за місцезнаходженням його майна в порядку, встановленому законом. У порядку примусового виконання постанови про стягнення штрафу за вчинення адміністративного правопорушення з правопорушника стягується: подвійний розмір штрафу, визначеного у відповідній статті цього Кодексу та зазначеного у постанові про стягнення штрафу; витрати на облік зазначених правопорушень.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Постанова може бути оскаржена до Черкаського апеляційного суду через Кам`янський районний суд Черкаської області шляхом подання апеляційної скарги протягом десяти днів з дня її винесення.

Суддя Н.А. Білопольська