328/129/21
П О С Т А Н О В А

Іменем України

12 лютого 2021 року м. Токмак

Суддя Токмацького районного суду Запорізької області Погрібна Ольга Миколаївна, за участю особи, відносно якої складено протокол ОСОБА_1 , розглянувши справу за матеріалами, що надійшли з Токмацького ВП Пологівського ВП ГУНП в Запорізькій області про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, який не працює, проживає за адресою: АДРЕСА_1 ,

за правопорушення, передбачене ч.1 ст. 44-3 КУпАП,

встановила:

20.12.2020 о 15 год 30 хв ОСОБА_2 по вул.Карла Маркса в м.Токмак не мав при собі документів, що посвідчують його особу, чим порушив пп.2 п.2 Постанови КМУ № 1236 від 09.12.2020 року, за що відповідальність передбачена ч.1 ст.44-3 КУпАП.

Правопорушник ОСОБА_2 неодноразово викликався шляхом направлення судових повісток рекомендованими листами з повідомленням, однак не з`явився, будь-яких заяв чи клопотань до суду не надав, заяви про розгляд справи без його участі також не подав.

Вищевказана адреса проживання ОСОБА_2 зазначена у протоколі про адміністративне правопорушення серії ГР № 281671 від 20.12.2020, при складанні якого ОСОБА_2 був присутній.

Отже, ОСОБА_2 був попереджений про те, що йому слід очікувати виклику до місцевого суду і він був зобов`язаний цікавитись відомостями про рух справи відносно нього.

Як вбачається з положень п.7 ч.2 ст.129 Конституції України, однією з основних конституційних засад судочинства є розумність строків розгляду справи судом.

Розгляд справи протягом розумного строку гарантовано і ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Тому, вважаю за можливе розглянути справу за його відсутності.

Вивчивши матеріали справи про адміністративне правопорушення суддя дійшла до наступних висновків.

Згідно зі ст. 280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності тощо.

Відповідно до ст.245 КУпАП завданням провадження у справах про адміністративне правопорушення є, зокрема, повне, всебічне і об`єктивне з`ясування обставин справи, а також виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

Положеннями частини 1 статті 44-3 КУпАП (в редакції, яка діяла на час вчинення правопорушення) передбачено, що порушення правил щодо карантину людей, санітарно-гігієнічних, санітарно-протиепідемічних правил і норм, передбачених Законом України «Про захист населення від інфекційних хвороб», іншими актами законодавства, а також рішень органів місцевого самоврядування з питань боротьби з інфекційними хворобами, - тягне за собою накладення штрафу на громадян від однієї до двох тисяч неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Диспозиція норми ст. 44-3 КУпАП є бланкетною, і відсилає до інших нормативно-правових чи підзаконних нормативно-правових актів, які передбачають конкретні правила щодо карантину людей.

Пп. 2 п. 2 постанови Кабінету Міністрів України від 09 грудня 2020 р. № 1236 «Про встановлення карантину та запровадження обмежувальних протиепідемічних заходів з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2» на території України на період дії карантину запроваджені обмежувальні протиепідемічні заходи, зокрема забороняється перебування на вулицях без документів, що посвідчують особу, підтверджують громадянство чи її спеціальний статус, без посвідчення про взяття на облік бездомної особи, довідки про звернення за захистом в Україні.

Матеріали справи про адміністративне правопорушення містять докази, відповідно до ст.251 КУпАП, що підтверджують скоєння ОСОБА_2 інкримінованого правопорушення.

Так, вина ОСОБА_2 у вчиненні правопорушення підтверджується протоколом про адміністративне правопорушення серії ГР 281671 від 20.12.2020, рапортом.

Разом з тим, розглядаючи справу, суд враховує характер вчиненого правопорушення, особу порушника, те, що раніше ОСОБА_2 до адміністративної відповідальності за ст.44-3 КУпАП не притягувався, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, а також такий елемент верховенства права, як принцип пропорційності.

Принцип пропорційності спрямований на забезпечення у правовому регулюванні розумного балансу приватних і публічних інтересів, відповідно до якого цілі обмежень прав мають бути істотними, а засоби їх досягнення обґрунтованими і мінімально обтяжливими для осіб, чиї права обмежуються; дозволяє досягти розумного співвідношення між цілями державного впливу та засобами їх досягнення. Мета процесуальних дій має бути суспільно вагомою, для досягнення певної мети органи влади не можуть накладати на громадян зобов`язання, які перевищують установлені межі необхідності, а засіб досягнення суспільно вагомої мети має бути найменш обтяжливим для людини в конкретних умовах.

У рішенні від 25 січня 2012 р. № 3-рп/2012 (справа № 1-11/2012) Конституційний Суд України зазначив, що одним із елементів верховенства права є принцип пропорційності, який у сфері соціального захисту означає, зокрема, що заходи, передбачені в нормативно-правових актах, повинні спрямовуватися на досягнення легітимної мети та мають бути співмірними з нею.

Європейський суд з прав людини в своєму рішенні «Ісмаїлов проти Росії» від 06 листопада 2008 року зазначив, що згідно з принципом верховенства права - однією з підвалин демократичного суспільства, який закріплений в усіх статтях ЄКПЛ, при розгляді справи та призначенні стягнення потрібно досягти справедливого балансу між загальними інтересами суспільства та вимогами захисту основоположних прав особи, щоб під час відповідного втручання був дотриманий принцип законності і воно не було свавільним, тобто стягнення повинне бути пропорційним, воно має відповідати тяжкості скоєного правопорушення, а також його наслідкам.

Санкція ч.1 ст. 44-3 КУпАП передбачає накладення штрафу від однієї до двох тисяч неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 17 000 грн. - 34 000 грн.

Накладення навіть мінімального розміру стягнення, передбаченого санкцією цієї статті, не буде співмірним із вчиненим ОСОБА_2 діянням та буде перевищувати межі необхідності досягнення легітимної мети адміністративного стягнення, зокрема запобіганню вчиненню нових правопорушень, як самим правопорушником, так і іншими особами. Мета адміністративного стягнення може бути досягнута іншими менш обтяжливими для порушника засобами.

Згідно зі ст.22 КУпАП при малозначності вчиненого адміністративного правопорушення орган (посадова особа), уповноважений вирішувати справу, може звільнити порушника від адміністративної відповідальності і обмежитись усним зауваженням.

Зважаючи на те, що ОСОБА_2 не працює та негативних наслідків від правопорушення, вчиненого ОСОБА_2 немає, суддя вважає за можливе звільнити його від адміністративної відповідальності за малозначністю вчиненого правопорушення і обмежитись щодо нього усним зауваженням.

Керуючись ст. ст. 22, 36, 44-3 ч.1, 284 КУпАП суддя, -

постановила:

ОСОБА_2 звільнити від адміністративної відповідальності за ч.1 ст. 44-3 КУпАП в силу малозначності скоєного ним правопорушення, обмежившись усним зауваженням.

Провадження по справі закрити.

На постанову суду може бути подана апеляційна скарга до Запорізького апеляційного суду через Токмацький районний суд Запорізької області протягом 10 днів з дня її винесення і набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Суддя: