Провадження № 3/761/8832/2021
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18 листопада 2021 року, суддя Шевченківського районного суду м. Києва Трубніков А.В., за участі секретаря судового засідання Вергелес Л.В., прокурора Шкурпело Р.В. захисника Письмак Т.О.. особи, яка притягується до адміністративної відповідальності - ОСОБА_1 розглянувши матеріали в справі про адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією, відносно

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянки України,, працюючої на посаді заступника Міністра, Міністерство освіти і науки України, зареєстрованої та проживаючої за адресою: АДРЕСА_1

за ч. 1 ст. 172-6 КУпАП, -

ВСТАНОВИВ:

Як зазначено у протоколі про адміністративне правопорушення № 45-01/34/21 від 02.09.2021 року, який надійшов на розгляд суду від Управління проведення повних перевірок Національного агентства з питань запобігання корупції, ОСОБА_1 будучи суб`єктом декларування, як заступник Міністра освіти і науки України, на порушення вимог, визначених пп. 7, 8 ч. 1 ст. 46 Закону України «Про запобігання корупції», зазначила завідомо недостовірні відомості у декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування щорічній за 2020 рік, які відрізняються від достовірних на загальну суму 244 191,46 гривні, та на думку органу, що уповноважений на складання протоколу, ОСОБА_1 вчинила адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією, відповідальність за яке передбачена частиною 4 статті 172-6 КУпАП - а саме подання завідомо недостовірних відомостей у декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування.

Відповідно до протоколу щорічнудекларацію за 2020 рік ОСОБА_1 подала 29.03.2021 (унікальний ідентифікатор документа - d73aaf64-c390-4726-aa82-bbf55f7c5983).

У розділі 11 «Доходи, у тому числі подарунки» декларації ОСОБА_1 зазначила недостовірні відомості про розмір отриманої нею пенсії від Пенсійного фонду України, зазначивши суму 129 020,00 гривень.

Відповідно до інформації Пенсійного фонду України ОСОБА_1 отримала пенсію в розмірі 126 889,80 гривні.

ОСОБА_1 надано копію довідки про доходи з Пенсійного фонду України від 23.03.2021 № 441496, де зазначено суму виплачених доходів за 2020 рік та за січень, лютий 2021 року в розмірі 129 020,00 гривень.

Недостовірні відомості відрізняються від достовірних на суму 2 130,20 гривні.

Крім того в цьому ж розділі декларації ОСОБА_1 не зазначила відомостей про отриманий нею дохід у вигляді процентів від АТ КБ «ПриватБанк» в розмірі 1 529,45 гривні.

Відповідно до копії довідки від 26.05.2021 № 7ABP29IBFCE4G5P (інформація про банківські операції з 01.01.2020 по 31.12.2020), наданої ОСОБА_1 , вона отримала дохід у вигляді процентів від АТ КБ «ПриватБанк» в розмірі 1 529,45 гривні.

Недостовірні відомості відрізняються від достовірних на суму 1 529,45 гривні.

Таким чином, ОСОБА_1 у розділі 11 декларації зазначила недостовірні відомості, які відрізняються від достовірних на суму 3 659,65 грн, чим не дотримала вимоги п. 7 ч. 1 ст. 46 Закону.

У розділі 12 «Грошові активи» декларації ОСОБА_1 не зазначила відомостей про свій грошовий актив у вигляді коштів, розміщених на банківських рахунках, відкритих в АТ КБ «ПриватБанк», у розмірі 238 566,48 грн, який відповідно до довідки від 26.05.2021 № 7ABP29IBFCE4G5P (інформація про банківські операції з 01.01.2020 по 31.12.2020), наданої ОСОБА_1 , був наявний у неї станом на кінець звітного періоду, вказавши при цьому відомості про інші грошові активи, вартість яких перевищує 50 прожиткових мінімумів.

Недостовірні відомості відрізняються від достовірних на суму 238 566,48 гривні.

Крім того в цьому ж розділі декларації ОСОБА_1 зазначила недостовірні відомості про свій грошовий актив у вигляді коштів, розміщених на банківському рахунку НОМЕР_1 , відкритому в АТ «Райффайзен Банк Аваль», у розмірі 1 965,33 грн який відповідно до копії виписки по рахунку від 16.06.2021, наданої ОСОБА_1 , був наявний у неї станом на кінець звітного періоду, вказавши при цьому відомості про інші грошові активи, вартість яких перевищує 50 прожиткових мінімумів.

Недостовірні відомості відрізняються від достовірних на суму 1 965,33 гривні.

Таким чином, ОСОБА_1 у розділі 12 декларації зазначила недостовірні відомості, які відрізняються від достовірних на суму 240 531,81 грн, чим не дотримала вимоги п. 8 ч. 1 ст. 46 Закону.

У судовому засіданні ОСОБА_1 свою вину у вчиненому правопорушенні не визнала та пояснила, що вона обізнана про порядок та обов`язок подання декларації, до 01.04.2021 року та необхідність зазначати у відповідних розділах стан її рахунків та залишок на рахунках станом на 31.12.2020 року. Крім того ОСОБА_1 зазначила, що всю необхідну інформацію для заповнення нею було внесено, відповідно до виписок з банку. Так у розділі 11 «Доходи» - « Заробітня платня» нею було вказано суму 735171 гривень, «пенсія» 129020 гривень, саме ці кошти надходили на поточний рахунок ОСОБА_1 і саме ці кошти залишалися в залишку на її рахунку, а тому на меті приховати свої доходи та подати завідомо неправдиві відомості не мала. З приводу недекларування у розділі 12 «Грошові активи» грошових коштів, що знаходились на рахунках в банках, зазначила, що вважала такими, що підлягають декларуванню у цьому розділі лише грошові кошти, які вона зберігає у готівковій формі..

Захисник в судовому засіданні підтримав позицію ОСОБА_1 та просив закрити провадження у справі про адміністративне правопорушення, передбачене ч. 1 ст. 172-6 КУпАП відносно неї у зв`язку з відсутністю в її діях складу адміністративного правопорушення,.

Прокурор вважав доведеною вину ОСОБА_2 у вчиненні адміністративного правопорушення, пов`язаного з корупцією, передбаченого ч. 4 ст. 172-6 КУпАП.

Заслухавши пояснення особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, думки захисника та прокурора, дослідивши матеріали справи, оцінивши надані докази у їх сукупності, приходжу до висновку про необхідність закриття провадження у зв`язку з відсутністю у діях ОСОБА_2 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 172-6 КУпАП, з наступних підстав.

Відповідно до ч. ч. 1 та 2 ст. 7 КУпАП, ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

Згідно ст. 280 КУпАП, зокрема, орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до ст. 251 КУпАП, зокрема, доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу.

Обов`язковою умовою притягнення особи до адміністративної відповідальності є наявність події і складу адміністративного правопорушення.

Наявність події і складу правопорушення доводиться шляхом надання доказів.

Згідно ст. 9 КУпАП, адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Частиною 4 ст. 172-6 КУпАП встановлено адміністративну відповідальність за подання завідомо недостовірних відомостей у декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування.

Відповідно до примітки до ст. 172-6 КУпАП, зокрема, суб`єктами правопорушень у цій статті (крім правопорушень, визначених частинами другою та третьою цієї статті, у частині неповідомлення або несвоєчасного повідомлення про суттєві зміни у майновому стані) є особи, які відповідно до частин першої та другої статті 45 Закону України "Про запобігання корупції" зобов`язані подавати декларацію особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування. Відповідальність за цією статтею за подання завідомо недостовірних відомостей у декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, стосовно майна або іншого об`єкта декларування, що має вартість, настає у випадку, якщо такі відомості відрізняються від достовірних на суму від 100 до 500 прожиткових мінімумів для працездатних осіб.

Згідно зі ст.1 ЗУ «Про запобігання корупції » під корупційним правопорушенням розуміється діяння, що містить ознаки корупції, вчинене особою, зазначеною у частині першій ст.3 цього Закону, за яке законом встановлено кримінальну, дисциплінарну та /або цивільно-правову відповідальність. Відповідно до п.9 ст.1 ЗУ «Про запобігання корупції» правопорушення пов`язане з корупцією - це діяння, що не містить ознак корупції, але порушує встановлені цим Законом вимоги, заборони та обмеження, вчинене особою, зазначеною у ч.1 ст.3 Закону, за яке Законом встановлено кримінальну, адміністративну, дисциплінарну чи цивільно-правову відповідальність.

Кодекс України про адміністративне правопорушення визначає, що адміністративне правопорушення по своїм суб`єктивним властивостям - діяння чи бездіяльність, вчинені з певною ціллю і з певних мотивів. Ці органічно зв`язані між собою, взаємозалежні форми психічної активності створюють зміст суб`єктивної сторони правопорушення. Вина це є психічне ставлення особи в формі умислу або необережності до своїх дій і їх наслідкам. Вина - це обов`язкова умова адміністративної відповідальності.

Умисел - це відношення пізнавальної можливості і волі суб`єкта до вчиненого ним діяння. Його обов`язкові елементи, це повне усвідомлення протиправності скоєного діяння в його юридичних і соціально-побутових особливостях, передбачення антигромадських результатів свого діяння (бездіяльності), бажання або усвідомлене допущення настання вказаних наслідків. Відсутність умислу і необережності засвідчують про випадок - такому збігу життєвих обставин, при яких особа не усвідомлювала і не могла усвідомлювати властивостей вчиненого або не передбачала і не могла передбачати наслідків вчиненого діяння. Випадок і вина - це категорії взаємовиключні, а тому вчинення діяння або бездіяльності випадково не є умовою адміністративної відповідальності.

Суб`єктивну сторону адміністративного правопорушення, передбаченого ст.172-6 КУпАП, характеризував ВССУ в своєму листі від 22.05.2017 року № 223-943/0/4-17 наявністю вини у формі прямого чи непрямого умислу під яким ст.10 КУпАП розуміє вчинення адміністративного правопорушення, коли особа, яка його вчинила, усвідомлювала протиправний характер своєї дії чи бездіяльності, передбачала її шкідливі наслідки і бажала їх або свідомо допускала настання цих наслідків.

Отже, вирішуючи питання про наявність в діях конкретної особи складу адміністративного, корупційного правопорушення, правопорушення пов`язаного з корупцією, крім іншого, необхідно враховувати наявність суб`єктивної сторони даного правопорушення, яка виходячи із визначення поняття, викладеного в ч.1 ст.1 Закону України «Про запобігання корупції», завжди характеризується умисною формою вини, тобто, з врахуванням положень ст.1 цього Закону, сутність правопорушення фінансового контролю полягає в тому, що особа, яка за законом зобов`язана щорічно декларувати свої доходи, прагне уникнути цього і таким чином досягти певної мети.

Судова палата у кримінальних справах Вищого Спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ, яка у своєму інформаційному листі щодо притягнення до адміністративної відповідальності за окремі правопорушення, пов`язані з корупцією від 22 травня 2017 року, зазначила, що суб`єктивна сторона правопорушення, передбаченого ст.172-6 КУпАП, характеризується наявністю вини у формі прямого чи непрямого умислу, вчинення цього діяння через необережність виключає притягнення особи до адміністративної відповідальності.

Так судом встановлено, відповідно до наказу Міністерства освіти і науки України «Про призначення ОСОБА_1 » підтверджено виконання повноважень заступника Міністра освіти і науки України Даниленко С.В.

12.12.1994 ОСОБА_1 прийняла присягу державного службовця.

Таким чином, відповідно до п.п. «а» п. 1 ч. 1 ст. 3 Закону ОСОБА_1 є суб`єктом, на яку поширюється дія Закону, та є особою, яка займає згідно з приміткою до ст. 513 Закону відповідальне та особливо відповідальне становище.

Згідно з абз. 15 ч. 1 ст. 1, ч. 1 ст. 45 Закону, приміткою до ст. 1726 КУпАП вона є суб`єктом декларування та суб`єктом правопорушення.

У розділі 11 «Доходи, у тому числі подарунки» декларації ОСОБА_1 зазначила недостовірні відомості про розмір отриманої нею пенсії від Пенсійного фонду України, зазначивши суму 129 020,00 гривень.

Відповідно до інформації Пенсійного фонду України ОСОБА_1 отримала пенсію в розмірі 126 889,80 гривні.

ОСОБА_1 надано копію довідки про доходи з Пенсійного фонду України від 23.03.2021 № 441496, де зазначено суму виплачених доходів за 2020 рік та за січень, лютий 2021 року в розмірі 129 020,00 гривень.

Недостовірні відомості відрізняються від достовірних на суму 2 130,20 гривні.

Крім того в цьому ж розділі декларації ОСОБА_1 не зазначила відомостей про отриманий нею дохід у вигляді процентів від АТ КБ «ПриватБанк» в розмірі 1 529,45 гривні.

Відповідно до копії довідки від 26.05.2021 № 7ABP29IBFCE4G5P (інформація про банківські операції з 01.01.2020 по 31.12.2020), наданої ОСОБА_1 , вона отримала дохід у вигляді процентів від АТ КБ «ПриватБанк» в розмірі 1 529,45 гривні.

Недостовірні відомості відрізняються від достовірних на суму 1 529,45 гривні.

Таким чином, ОСОБА_1 у розділі 11 декларації зазначила недостовірні відомості, які відрізняються від достовірних на суму 3 659,65 грн., чим не дотримала вимоги п. 7 ч. 1 ст. 46 Закону.

У розділі 12 «Грошові активи» декларації ОСОБА_1 не зазначила відомостей про свій грошовий актив у вигляді коштів, розміщених на банківських рахунках, відкритих в АТ КБ «ПриватБанк», у розмірі 238 566,48 грн, який відповідно до довідки від 26.05.2021 № 7ABP29IBFCE4G5P (інформація про банківські операції з 01.01.2020 по 31.12.2020), наданої ОСОБА_1 , був наявний у неї станом на кінець звітного періоду, вказавши при цьому відомості про інші грошові активи, вартість яких перевищує 50 прожиткових мінімумів.

Недостовірні відомості відрізняються від достовірних на суму 238 566,48 гривні.

Крім того в цьому ж розділі декларації ОСОБА_1 зазначила недостовірні відомості про свій грошовий актив у вигляді коштів, розміщених на банківському рахунку НОМЕР_1 , відкритому в АТ «Райффайзен Банк Аваль», у розмірі 1 965,33 грн. який відповідно до копії виписки по рахунку від 16.06.2021, наданої ОСОБА_1 , був наявний у неї станом на кінець звітного періоду, вказавши при цьому відомості про інші грошові активи, вартість яких перевищує 50 прожиткових мінімумів.

Недостовірні відомості відрізняються від достовірних на суму 1 965,33 гривні.

В той же час, з пояснень ОСОБА_1 які підтверджені належними та допустимими доказами вбачається, що остання, вказуючи у 11 розділі дохід у сумі 129020,00 гривень надавала інформацію з довідки про доходи № 7461 9841 8844 1496, та не помітила помилково, що довідка видана за період з 01.03.2020 по 28.02.2021 рік а тому й зазначила суму за виданий період. Крім того особою яка складала протокол, вказано, що відповідно до інформації Пенсійного фонду України ОСОБА_1 отримала пенсію в розмірі 126 889,80 гривні за період 2020 року, однак відповідна довідка в матеріалах справи відсутня, що позбавляє суд можливості перевірити вказану інформацію.

Крім того, відповідно до довідки від 26.05.2021 № 7ABP29IBFCE4G5P (інформація про банківські операції з 01.01.2020 по 31.12.2020) залишок на поточних рахунках ОСОБА_2 складає 238 505 гривень 56 копійок, що включає в себе залишок зарплатного рахунку та залишок пенсійного рахунку. Вказані відомості особа зазначала у розділі доходи, що підтверджується, як самим витягом поданої декларації так і наданими довідками від 26.05.2021, 12.11.2021 року виданих АТ КБ «ПриватБанк». Вказана обставина підтверджує пояснення особи про відсутність наміру приховування інформації за звітній період.

Крім того, суд звертає увагу на те, що відповідно до протоколу про адміністративне правопорушення у вказаному розділі, недостовірні відомості відрізняються від достовірних на суму 238 566,48 гривні, однак згідно наданих суду довідок банку- загальна сума грошових коштів складає 238 505 гривень 56 копійок. Разом з тим, що стосується доходів у вигляді нарахованих відсотків від АТ КБ «ПриватБанк» в розмірі 1 529,45 гривні, то ні особою, що склала протокол про адміністративне правопорушення, ні прокурором у судовому засіданні не було надано доказів того, що ОСОБА_1 була обізнана про наявність у неї такого роду доходу.

Враховуючи вищевикладене, суд вважає, що в діях ОСОБА_1 відсутня суб`єктивна сторона адміністративного правопорушення (вина у формі умислу, спрямованого на декларування недостовірної інформації) та негативні наслідки таких дій, а отже, і склад адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 4 ст.172-6 КУпАП, також відсутні.

Згідно зі ст. 280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Згідно з п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП провадження у справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю, якщо в діях особи відсутній склад адміністративного правопорушення.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 172-6, 247, 280, 283-285, 287-291 КУпАП, суд -

ПОСТАНОВИВ:

Провадження у справі відносно ОСОБА_1 ІНФОРМАЦІЯ_1 (протокол 45-01/34/21) - закрити у зв`язку з відсутністю в її діях складу адміністративного правопорушення, передбаченого частиною 4 статті 172-6 КУпАП.

На постанову суду по справі про адміністративне правопорушення може бути подана скарга до Київського апеляційного суду протягом десяти днів з дня її винесення. У разі пропуску зазначеного строку з поважних причин цей строк за заявою особи, щодо якої винесено постанову, може бути поновлено органом (посадовою особою), правомочним розглядати скаргу.

Суддя А.В.Трубніков