Справа № 288/2235/21
Провадження № 3/288/1324/21
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

08 грудня 2021 року смт. Попільня

Суддя Попільнянського районного суду Житомирської області Рудник М.І., розглянувши матеріали, які надійшли від Відділення поліції № 2 Житомирського РУП ГУ НП в Житомирській області про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , зареєстрований та проживає в АДРЕСА_1 ,

місце роботи: не працює,

за частиною 1 статті 44-3 КУпАП,

ВСТАНОВИВ:

До Попільнянського районного суду Житомирської області надійшла справа про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за частиною 1 статті 44-3 КУпАП.

Згідно протоколу про адміністративне правопорушення серії ВАБ № 625089, ОСОБА_1 27 листопада 2021 року о 09.55 годині в смт. Попільня по вулиці Б.Хмельницького, Житомирського району, Житомирської області, перебував без документів, що посвідчують особу, громадянство чи її спеціальний статус, чим порушив вимоги п.п. 2 п. 2-2 постанови КМУ від 09.12.2020 року № 1236 зі змінами від 16.06.2021 року № 611, від 22.09.2021 року № 981.

Дослідивши матеріали справи, суддя прийшов до висновку про необхідність повернення адміністративного матеріалу для дооформлення органу, який його склав з наступних підстав.

До протоколу про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 не додано жодних доказів передбачених ст. 251 КУпАП, на підтвердження факту перебування ОСОБА_1 27 листопада 2021 року о 09.55 годині на вулиці без документів, що посвідчують особу.

Особа, уповноважена на складання протоколу про адміністративне правопорушення зобов`язана ретельно з`ясувати характер правопорушення, правильно кваліфікувати дії винної особи. У протоколі мають бути зазначені обставини, які свідчать про наявність адміністративного проступку та його характер, а також, обставини, що характеризують особу, яка притягається до адміністративної відповідальності, оскільки протокол є підставою для провадження у справі про адміністративні правопорушення та правильність його складання залежить своєчасність, правильність розгляду справи за суттю справи про адміністративне правопорушення та обґрунтованість застосування стягнення.

Відповідно до положень частини 1 статті 256 КУпАП, у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються: дата і місце його складення, посада, прізвище, ім`я, по батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності (у разі її виявлення); місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих, якщо вони є; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості, необхідні для вирішення справи. Якщо правопорушенням заподіяно матеріальну шкоду, про це також зазначається в протоколі.

Згідно статті 245 КУпАП, завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності із законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

Наведені вище обставини мають суттєве значення для правильного вирішення справи, оскільки неправильне та неточне оформлення матеріалів про адміністративне правопорушення унеможливлює визнання судом належними та допустимими здобутих по справі доказів в розумінні вимог статті 251 КУпАП.

Відповідно до статті 251 КУпАП, доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Згідно статті 278 КУпАП орган (посадова особа) при підготовці до розгляду справи вирішує наступні питання: чи належить до його компетенції розгляд даної справи; чи правильно складено протокол та інші матеріали справи про адміністративне правопорушення; чи сповіщено осіб, які беруть участь у розгляді справи, про час і місце її розгляду; чи витребувано необхідні додаткові матеріали; чи підлягають задоволенню клопотання особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілого, їх законних представників і адвоката.

Наведені вище підстави вказують на відсутність можливості для суду належним чином достовірно встановити обставини правопорушення і, як наслідок, здійснити розгляд адміністративної справи та прийняти в ній рішення.

Відповідно до статті 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі та в межах повноважень у спосіб, що передбачений як Конституцією, так і Законами України.

За змістом статті 7 КУпАП, ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

Згідно статті 280 КУпАП, орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Отже, особа, яка уповноважена розглядати справу про адміністративне правопорушення зобов`язана: по-перше, встановити склад правопорушення, яким згідно статті 9 КУпАП є протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність, а по-друге, відповідно до ст. 252 КУпАП дослідити докази та оцінити їх за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Таким чином, справа про адміністративне правопорушення не може розглядатись суддею без усунення порушень, допущених при складенні протоколу, оскільки допущена при складанні протоколу неповнота передбачених законом даних унеможливлює встановлення істини у справі та ухвалення судом справедливого, законного та обґрунтованого рішення.

За змістом рішення Конституційного Суду України від 31 березня 2015 року № 2-рп/2015 положення частини другої статті 294 КУпАП щодо оскарження в апеляційному порядку постанови судді у справі про адміністративне правопорушення необхідно розуміти так, що в апеляційному порядку може бути оскаржена лише та постанова судді у справі про адміністративне правопорушення, ухвалення якої передбачене частиною першою статті 284 цього Кодексу, а саме: про накладення адміністративного стягнення, про застосування заходів впливу, встановлених у статті 241 цього Кодексу, про закриття справи. Тобто, постанова судді про повернення матеріалу на до оформлення оскарженню не підлягає.

Керуючись статтями 245, 251, 256, 278, 280, 283-284 КУпАП; Інструкцією з оформлення матеріалів про адміністративні правопорушення в органах поліції, затвердженою Наказом МВС України від 06 листопада 2015 року № 1376, суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

Справу про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 про притягнення до адміністративної відповідальності за частиною 1 статті 44-3 КУпАП повернути до Відділення поліції № 2 Житомирського РУП ГУ НП в Житомирській області - для належного оформлення відповідно до вимог закону.

Постанова оскарженню не підлягає.

Суддя Попільнянського

районного суду М.І.Рудник