Провадження № 33/4820/710/21
Справа № 673/1176/21 Головуючий в 1-й інстанції Ягодіна Т. В.
Категорія: ст. 173 КУпАП Доповідач Бережний С.Д.
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

07 грудня 2021 року м.Хмельницький

Суддя судової палати з розгляду кримінальних справ Хмельницького апеляційного суду Бережний С.Д., з участю секретаря судового засідання Габая А.В., особи, яка притягується до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , розглянув у відкритому судовому засіданні в м. Хмельницькому справу за апеляційною скаргою особи, яка притягується до відповідальності ОСОБА_1 на постанову Деражнянського районного суду Хмельницької області від 02 листопада 2021 року,-

в с т а н о в и в :

Постановою Деражнянського районного суду Хмельницької області від 02 листопада 2021 року

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , проживаючого по АДРЕСА_1 , не працюючого,

визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, та накладено на нього адміністративне стягнення у виді штрафу в розмірі трьох неоподаткованих мінімумів доходів громадян, що складає 51 грн.

Постановлено стягнути з ОСОБА_1 на користь держави 454 грн. судового збору.

ОСОБА_1 визнано винним у тому, що близько 11 годині 22.09.2021 року перебуваючи поблизу будинку АДРЕСА_1 , виражався нецензурною лайкою на адресу ОСОБА_2 , поводив себе зухвало, чим порушив громадський порядок та спокій громадян, своїми діями вчинив правопорушення, передбачене ст.173 КУпАП.

В апеляційній скарзі, як видно з її змісту, ОСОБА_1 , просить постанову суду першої інстанції щодо нього скасувати та провадження закрити у зв`язку із відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.

Вважає, що постанова суду є незаконною та необґрунтованою, ухваленою без повного, всебічного та об`єктивного дослідження усіх обставин справи, висновки суду не відповідають фактичним обставинам справи, порушено норми матеріального та процесуального закону. Вказує, що він не був повідомлений про час та місце розгляду справи відносно нього про адміністративне правопорушення, SMS-повідомлення він не отримував, такими діями суд порушив його право на захист. Зазначає, що статтею 185 КУпАП не передбачається відповідальність за нецензурну лайку.

Заслухавши пояснення ОСОБА_1 , який підтримав подану ним апеляційну скаргу, вивчивши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, дослідивши зібрані у справі докази, апеляційний суд приходить до висновку, що апеляційна скарга підлягає задоволенню з таких підстав.

Відповідно до ст. 7 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом.

Відповідно до вимог ст.ст. 245, 251, 252, 280 КУпАП, суд зобов`язаний повно, всебічно та об`єктивно з`ясувати всі обставини справи, дослідити в судовому засіданні наявні у справі докази, дати їм належну правову оцінку і, в залежності від встановленого, прийняти мотивоване законне рішення.

Згідно з п.3 ч.1, ч.2 ст.284 КУпАП, по справі про адміністративне правопорушення, орган (посадова особа) виносить, зокрема, постанову про закриття справи при наявності обставин, передбачених ст. 247 цього Кодексу.

Провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за відсутності події і складу адміністративного правопорушення (п.1 ч.1 ст.247 КУпАП).

Судом першої інстанції вимоги зазначених норм Кодексу України про адміністративні правопорушення не дотримані, що стало наслідком помилкового висновку.

Так, відповідно до положень статті 173 КУпАП дрібне хуліганство відноситься до правопорушень, які посягають на громадський порядок.

Поняття «дрібне хуліганство» - це нецензурна лайка в громадських місцях, образливе приставання до громадян та інші подібні дій, що порушують громадський порядок і спокій громадян, якщо вони за своїм характером не тягнуть застосування заходів кримінального покарання.

Дрібне хуліганство характеризується наявністю умислу; особа, яка скоїла дрібне хуліганство, усвідомлює, що своїми діями вона порушує громадський порядок, і бажає чи свідомо допускає вияв неповаги до суспільства.

Тобто, обов`язковою ознакою об`єктивної сторони даного правопорушення є порушення громадського порядку і спокою громадян.

Згідно ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість висунутого проти нього обвинувачення.

Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях неодноразово наголошував, зокрема в рішеннях у справах "Гурепка проти України (N2)" від 08 квітня 2010 року, "Лучанінов проти України" від 09 червня 2011 року на необхідність суворого дотримання процедури притягнення особи до відповідальності (як кримінальної, так і адміністративної).

Вирішуючи питання про допустимість доказів суд застосовує також практику ЄСПЛ, який у вирішенні питання про справедливий судовий розгляд, застосовує концепцію "плодів отруєного дерева", тобто оцінку допустимості всього ланцюжка доказів, що базуються один за іншим, а не кожного окремого доказу автономно. Тим не менше ЄСПЛ виходить з того, що при недопустимості одного доказу в єдиному ланцюжку, суд повинен в подібному випадку вирішити питання про справедливість судового розгляду в цілому, прикладом чого є рішення ЄСПЛ у справах "Хан проти Сполученого Королівства", "Яременко проти України (№2)".

Суд виходить з того, що стандарт доведення вини «поза розумним сумнівом» означає, що при доведенні винуватості особи не повинно залишатися жодного «розумного сумніву» в цьому, тоді як наявність такого «розумного сумніву» у винуватості особи є підставою для його виправдання. Недоведена вина прирівнюється до доведеної невинуватості.

Ч.2 ст.251 КУпАП передбачено, що обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу.

Протокол про адміністративне правопорушення, згідно ст. 251 КУпАП, віднесений до доказів, яким встановлюється наявність або відсутність адміністративного правопорушення, однак в порушення вимог ст.256 КУпАП, наявний в справі протокол відносно ОСОБА_1 не містить детального опису сутності правопорушення у відповідності до диспозиції ст.173 КУпАП.

Адже, враховуючи вищевказане, суть адміністративного правопорушення має бути конкретною за змістом, викладеною з урахуванням суб`єктивних та об`єктивних ознак складу адміністративного правопорушення, передбачених ст.173 КУпАП, зокрема, наявності вини у формі прямого або непрямого умислу, що б вказувало на наявність посягання на громадський порядок та є обов`язковою кваліфікуючою ознакою дрібного хуліганства.

При цьому, наявності причинно-наслідкового зв`язку між дією ОСОБА_1 , викладеною в протоколі (відносно ОСОБА_2 ) та настанням наслідків для громадського порядку й спокою громадян, а також доказів вчинення адміністративного правопорушення, що посягає саме на громадський порядок і громадську безпеку, суду не надано.

Допитаний в суді апеляційної інстанції ОСОБА_1 наголошував, що його дії не були направлені на порушення громадського порядку, а покликані особистими неприязними до ОСОБА_2 обставинами, при цьому громадський порядок і спокій громадян не були порушені.

Таким чином, апеляційним судом не встановлено у діях ОСОБА_1 хуліганських мотивів, тому суд приходить до висновку про відсутність в діях ОСОБА_1 події і складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП.

З урахуванням викладеного, постанова Деражнянського районного суду від 02 листопада 2021року відносно ОСОБА_1 за ст.173 КУпАП підлягає скасуванню із закриттям провадження у справі на підставі п.1 ч.1 ст.247 КУпАП.

Керуючись ст.ст. 247, 294 КУпАП, суддя,-

п о с т а н о в и в :

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 задовольнити.

Постанову Деражнянського районного суду Хмельницької області від 02 листопада 2021 року якою ОСОБА_1 визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП - скасувати та закрити провадження у справі.

Постанова апеляційного суду набирає законної сили негайно після її винесення, є остаточною та оскарженню не підлягає.

Суддя Хмельницького

апеляційного суду С.Д. Бережний