Справа № 482/1836/20
Номер провадження 3/482/81/2021
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

09 лютого 2021 року м.Нова Одеса

Суддя Новоодеського районного суду Миколаївської області Сергієнко С.А. розглянувши матеріали, що надійшли від Новоодеського ВП ГУНП у Миколаївській області про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянки України, тимчасово не працюючої, проживаючого за адресою АДРЕСА_1 , за скоєння правопорушення передбаченого ч.1 ст.156 КУпАП,-

ВСТАНОВИВ:

Згідно протоколу серії АПР 18 №642724 від 15.10.2020 року, "15 жовтня 2020 року о 16год. 10хв. в АДРЕСА_2 в магазині, який належить ФОП ОСОБА_2 , продавець ОСОБА_1 здійснювала роздрібну торгівлю алкогольними напоями та тютюновими виробами (та в наявності ліцензія) та марок акцизного збору, чим порушила вимоги, на момент перевірки ліцензія є в наявності , чим вчинила правопорушення передбачене ч. 1 ст. 156 КУпАП."

ОСОБА_1 у судове засідання не з`явилася хоча про дату час та місце розгляду справи була повідомлена належним чином.

Від захисника ОСОБА_1 адвоката Федоринського В.М. надійшло клопотання про закриття провадження у справі у зв`язку з відсутністю події і складу адміністративного правопорушення передбаченого ч.1 ст.156 КУпАП.

У своєму клопотанні захисник посилається на те, що у протоколі про адміністративне правопорушення складеному відносно ОСОБА_1 не викладено суть адміністративного правопорушення передбаченого правопорушення передбаченого ч.1 ст.156 КУпАП, а у матеріалах справи відсутні будь-які докази на підтвердження обставин того що ОСОБА_1 здійснювала торгівлю алкогольними напоями та тютюновими виробами без марок акцизного податку чи з підробленими марками цього податку, відповідальність за що передбачена ч. 1ст. 156КУпАП. Відсутні докази процедури контрольної закупки, відсутні пояснення свідків на підтвердження факту торгівлі та безпосередньо продажу цих предметів, що є однією з кваліфікуючих ознак складу адміністративного правопорушення за ч. 1ст. 156 КУпАП.

Дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку, що вина ОСОБА_1 у вчиненні правопорушення передбаченого ч.1 ст.156 КУпАП, є не доведеною.

Стаття 7 КУпАП України вказує на те, що ніхто не може бути підданий заходу впливу у зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. При цьому, провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законів.

Стаття 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, ратифікована Україною Законом № 475/97-ВР від 17.07.1997 року, гарантує право на справедливий і публічний розгляд справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом.

Як наголошує в своїх рішеннях Європейський суд, сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Заборона зловживання правом знайшла своє закріплення у статті 17 Конвенції, згідно якої жодне з положень Конвенції не може тлумачитись як таке, що надає будь-якій державі, групі чи особі право займатися будь-якою діяльністю або вчиняти будь-яку дію, спрямовану на скасування будь-яких прав і свобод, визнаних цією Конвенцією, або на їх обмеження в більшому обсязі, ніж це передбачено в Конвенції.

Частина 1 статті 9 КУпАП передбачає, що адміністративним порушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Правилами ст.ст.245,251,252,280КУпАПпередбачено, що суддя при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний повно, всебічно та об`єктивно з`ясувати всі обставини справи, встановити чи було вчинено адміністративне правопорушення та чи винна особа у його вчиненні, дослідити наявні у справі докази, дати їм належну оцінку, з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи і, в залежності від встановленого, прийняти мотивоване законне рішення.

Судом враховується, що у Рішенні у справі «Енгель та інші проти Нідерландів» від 08 червня 1976 року, Європейський суд з прав людини сформував критерії (тест Енгеля), для визначення поняття «кримінальне обвинувачення». для цілей Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод поняття «кримінальне обвинувачення» має автономне значення, а не обмежується лише кваліфікацією «криміналу» згідно з національним законодавством. При цьому кваліфікація порушення/обвинувачення як «кримінального» дає особі додаткові гарантії, які передбачені Конвенцією. Наприклад, обов`язок довести вину особи, який передбачений ч. 2 ст. 6 Конвенції і т.д. Таким чином, протокол, що є предметом розгляду у цій справі є, з урахуванням «тесту Енгеля», кримінальним обвинуваченням, і суд має забезпечити гарантії, передбачені статтею 6 Конвенції.

Частиною 1статті 156 КУпАП передбачено адміністративну відповідальність за роздрібну або оптову торгівлю алкогольними напоями чи тютюновими виробами без марок акцизного податку чи з підробленими марками цього податку.

Відповідно до ДСТУ 4303:2004 «Роздрібна та оптова торгівля» та цивільного законодавства, роздрібна торгівля це вид економічної діяльності у сфері товарообігу, що охоплює купівлю-продаж товарів кінцевому споживачу та надання йому торговельних послуг за гроші.

Відповідно до частини 4 ст.11 Закону України «Про державне регулювання виробництва і обігу спирту етилового, коньячного і плодового, алкогольних напоїв, тютюнових виробів та пального» від 19 грудня 1995 року № 481/95-ВР алкогольні напої та тютюнові вироби, які виробляються в Україні, а також такі, що імпортуються в Україну, позначаються марками акцизного податку в порядку, визначеному законодавством.

Згідност.15 Закону України «Про державне регулювання виробництва і обігу спирту етилового,коньячного і плодового, алкогольних напоїв,тютюнових виробів та пального» від 19грудня 1995року № 481/95-ВР роздрібна торгівля алкогольними напоями (крім столових вин) або тютюновими виробами або пальним може здійснюватися суб`єктами господарювання всіх форм власності, у тому числі їх виробниками, за наявності у них ліцензій на роздрібну торгівлю.

Порядок виготовлення та використання марок акцизного збору регулюється Положенням про виготовлення, зберігання, продаж марок акцизного податку та маркування алкогольних напоїв і тютюнових виробів, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 27 грудня 2010 р. № 1251.

Так, в судовому засіданні досліджено: протокол про адміністративне правопорушення серії АПР 18 № 642724 від 15.10.2020 року, письмові пояснення ОСОБА_1 та свідка

Згідно пояснень ОСОБА_1 та свідка ОСОБА_3 під час перевірки у приміщенні магазину ФОП ОСОБА_2 , за адресою АДРЕСА_2 , у якому працює продавцем ОСОБА_1 було виявлено 37 пляшок алкогольної продукції без марок акцизного збору.

Відповідно до диспозиції частини першої статті 156 КУпАП, адміністративна відповідальність настає лише за торгівлю тютюновими виробами без марок акцизного збору. Торгівля, у розумінні чинного цивільного та господарського законодавства це укладання договорів купівлі-продажу.

Проте як видно із протоколу про адміністративне правопорушення АПР 18 №642724 від 15.10.2020 року у ньому не викладено суть адміністративного правопорушення яка б відповідала диспозиції ч.1 ст.156 КУпАП.

Крім того, згідно норми статті 655 Цивільного кодексу України, за договором купівлі-продажу одна сторона (продавець) передає або зобов`язується передати майно (товар) у власність другій стороні (покупцеві), а покупець приймає або зобов`язується прийняти майно (товар) і сплатити за нього певну грошову суму.

До матеріалів справи службовою особою Новоодеського ВП ГУНП в Миколаївській області не додано жодних доказів, які б свідчили ведення ОСОБА_1 торгівлі алкогольними напоями чи тютюновими виробами без марок акцизного збору.

У матеріалах справи відсутні буд які докази продажу ОСОБА_1 алкогольних напоїв без марок акцизного збору які було виявлено під час перевірки. Фактично, окрім протоколу огляду, у справі відсутні будь-які докази вини ОСОБА_1 у вчиненні правопорушення.

Протокол про адміністративне правопорушення АПР 18 №642724 від 15.10.2020 року разом з доданими до нього матеріалами 26.10.2020 року було повернуто до Новоодеського ВП ГУНП в Миколаївській області для належного оформлення, у тому числі із вищевказаних підстав, однак вказані недоліки усунуто не було.

У п. 43 рішення від 14 лютого 2008 року у справі "Кобець проти України" Європейський суд з прав людини зазначив, що відповідно до його прецедентної практики при оцінці доказів він керується критерієм "поза розумним сумнівом". Таке доведення має випливати із сукупності ознак чи неспростовних презумпцій, достатньо вагомих, чітких і взаємоузгоджених.

За таких обставин, враховуючи відсутність об`єктивних та безсумнівних доказів факту вчинення ОСОБА_1 адміністративного правопорушення, доходжу висновку, що підстав для притягнення останньої до відповідальності за ч. 1 ст. 156 КУпАП не вбачається через відсутність у її діях складу адміністративного правопорушення.

У відповідності з п. 1 ч. 1ст. 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочате, а розпочате підлягає закриттю за відсутності події та складу адміністративного правопорушення.

Згідно протоколу АПР 18 № 642724 від 15.10.2020 року виявлені алкогольна вироби не вилучалися.

Керуючись п.1 ч.1 ст. 247, ст.ст. 156, 252, 283, 284 КУпАП,

П О С Т А Н О В И В:

Справу про притягнення ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , до адміністративної відповідальності за скоєння правопорушення передбаченого ч. 1 ст. 156 КУпАП, закрити у зв`язку з відсутністю складу правопорушення.

Постанова судді у справах про адміністративне правопорушення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Постанова судді у справі про адміністративне правопорушення може бути оскаржена особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником протягом десяти днів з дня винесення постанови.

Апеляційна скарга подається до Миколаївського апеляційного суду через Новоодеський районний суд Миколаївської області.

Суддя: Сергієнко С.А.