Провадження № 33/824/919/2021 Доповідач у 2 інстанції Семенцов Ю.В.
КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
___________________________________________________________________
П О С Т А Н О В А

іменем України

03 лютого 2021 року м. Київ

Суддя Київського апеляційного суду Семенцов Ю.В., розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу представника Київської митниці Держмитслужби Клімова С.Г. на постанову Солом`янського районного суду м. Києва від 20.11.2020, якою

ОСОБА_1 ( ОСОБА_1 ), ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянку Казахстану, місце народження: Казахстан, м. Шевченко місце постійного проживання: АДРЕСА_1 , місце роботи: ТОВ «Петрохем» (Petrochem), працює хіміком, паспорт громадянина Казахстану для виїзду за кордон № НОМЕР_1 , виданий 09.08.2012, орган, що видав Міністерство закордонних справ Казахстану,-

визнано винною у порушенні митних правил, передбачених ст. 471 Митного кодексу України, та накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу на користь держави у розмірі 100 неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що складає 1700 грн., а валюту вилучену згідно протоколу про порушення митних правил №1590/10000/20 від 10.10.2020 року у розмірі 100 доларів США (опис предметів від 10.10.2020 року а.с. 13) повернуто громадянці Казахстану ОСОБА_1 ( ОСОБА_1 ), ІНФОРМАЦІЯ_1 або її законному представнику у встановленому законом порядку, -

В С Т А Н О В И В:

Згідно з постановою, 10.10.2020 року о 21 год. 40 хв. для проходження митного контролю в зоні митного контролю залу «Приліт» терміналу «Д» ДП МА «Бориспіль» поступила громадянка Казахстану ОСОБА_1 , що прибула до України з Казахстану, м. Алмати, авіарейсом КС401, авіакомпанії «AIR ASTANA». Для проходження митного контролю громадянка Казакстану ОСОБА_1 своїми діями обрала канал, позначений символами зеленого кольору - «зелений коридор», тим самим, відповідно до ч. 5 ст. 366 МК України заявила про те, що переміщувані нею через митний кордон України товари не підлягають письмовому декларуванню, оподаткуванню митними платежами, не підпадають під встановлені законодавством заборони та обмеження щодо ввезення на митну територію України, тобто своїми діями засвідчила факти, що мають юридичне значення. Після проведення опитування громадянки Казахстану ОСОБА_1 було запропоновано пред`явити всю готівку в службовому приміщенні митниці. Громадянкою було видано готівку в розмірі 13465 доларів США, що знаходились в одному з відділень жіночої сумки пасажирки (ручна поклажа). Готівка переміщувалась без ознак приховування. Зі слів громадянки Казахстану ОСОБА_1 , 3465 доларів США валюта належить їй особисто, а 10000 доларів для передачі. Готівка була перерахована в службовому приміщенні митниці в присутності громадянки Казахстану ОСОБА_1 . Фізична особа ввозить в Україну та вивозить за межі України готівкову валюту і банківські метали в сумі/вартістю, що дорівнює або перевищує в еквіваленті 10000 євро, за умови її письмового декларування митному органу в повному обсязі. На підставі вищевикладених норм, з виявленої суми готівки громадянці Казахстану ОСОБА_1 було пропущено 11 765 доларів США. Оскільки громадянка Казахстану ОСОБА_1 самостійно, своїми діями, що були виражені у обранні для проходження митного контролю переміщуваною нею готівкової валюти обрала канал, що позначений символами зеленого кольору - «Зелений коридор», та на момент проходження митного контролю, належним чином заповненої митної декларації громадянка Казахстану ОСОБА_1 до митного оформлення не подала - в діях та бездіяльності громадянки Казахстану ОСОБА_1 , під час проходження митного контролю в залі «Приліт» терміналу «Д» ДП МА «Бориспіль», вбачається порушення встановленого ст. 366 МК України порядку проходження митного контролю в зонах (коридорах) спрощеного митного контролю, що в свою чергу, має ознаки наявності у діях та бездіяльності громадянки Казахстану ОСОБА_1 порушення митних правил, визначеного положеннями ст. 471 МК України.

Постановою Солом`янського районного суду м. Києва від 20.11.2020 ОСОБА_1 визнано винною у порушенні митних правил, передбачених ст. 471 Митного кодексу України, та накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу на користь держави у розмірі 100 неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що складає 1700 грн., а валюту вилучену згідно протоколу про порушення митних правил №1590/10000/20 від 10.10.2020 року у розмірі 100 доларів США (опис предметів від 10.10.2020 року а.с. 13) повернуто громадянці Казахстану ОСОБА_1 ( ОСОБА_1 ), ІНФОРМАЦІЯ_1 або її законному представнику у встановленому законом порядку.

Не погоджуючись з постановою суду, представником Київської митниці Держмитслужби Клімовим С.Г. подано апеляційну скаргу в якій просить скасувати постанову суду та постановити нову постанову, якою ОСОБА_1 визнати винною у вчиненні порушення митних правил за ст. 471 МКУ, застосувати до неї стягнення у вигляді штрафу у розмірі сто неоподаткованих мінімумів доходів громадян, що становить 1700 гривень й конфіскації предмету правопорушення - грошових коштів у сумі 1700 доларів США. В обґрунтування апеляційної скарги зазначає, що висновок суду про доведеність винності громадянки Казахстану ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 471 МКУ, відповідає фактичним обставинам справи, підтверджується розглянутими в судовому засіданні доказами і є обґрунтованими, однак вважає висновок суду щодо відсутності підстав для застосування додаткового стягнення у виді конфіскації вилученої валюти таким, що не ґрунтується на вимогах чинного законодавства України, так як ним не передбачено можливості звільнення правопорушника від застосування щодо нього обов`язкового стягнення, у тому числі й конфіскації предметів порушення митних правил. У зв`язку з викладеним вважає, що суд однобічно та упереджено підійшов до накладення стягнення у виді штрафу без застосування конфіскації обмежених до переміщення валютних цінностей, постанова не відповідає меті адміністративного стягнення та не сприяє вихованню порушника в дусі додержання чинного законодавства України.

Заслухавши пояснення представника Київської митниці Держмитслужби - Келеберденка В.В., який підтримав апеляційну скаргу, дослідивши матеріали справи та перевіривши доводи апеляційної скарги, суд приходить до висновку, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню, з наступних підстав.

Висновок суду про доведеність винності громадянки Казахстану ОСОБА_1 у вчинені порушення митних правил, передбаченого ст. 471 МК України, відповідає фактичним обставинам справи, підтверджується розглянутими в судовому засіданні доказами і є обґрунтованим та учасниками процесу не оскаржується.

Кваліфікація дій ОСОБА_1 за ст. 471 МК України є правильною.

Доводи апеляційної скарги представника митниці щодо незаконності постанови судді в частині не призначення громадянинці Казахстану ОСОБА_1 додаткового стягнення у виді конфіскації вилученої валюти, на думку апеляційного суду, є необґрунтованими.

Згідно ст. 23 КУпАП адміністративне стягнення є мірою відповідальності і застосовується з метою виховання особи, яка вчинила адміністративне правопорушення, в дусі додержання законів України, поваги до правил співжиття, а також запобігання вчиненню нових правопорушень як самим правопорушником, так і іншими особами.

Відповідно до ст. 33 КУпАП при накладенні стягнення за адміністративне правопорушення враховуються характер вчиненого правопорушення, особа порушника, ступінь його вини, майновий стан, обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність.

Згідно з ст. 1 Першого Протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожна фізична або юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений своєї власності інакше як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права. Проте попередні положення жодним чином не обмежують право держави вводити в дію такі закони, які, на її думку, є необхідними для здійснення контролю за користуванням майном відповідно до загальних інтересів або для забезпечення сплати податків чи інших зборів або штрафів.

Висновок щодо незастосування конфіскації частини валютних коштів, які ввозились на митну територію громадянкою Казахстану ОСОБА_1 , у постанові судді вмотивовано з посиланням на вимоги національного закону, Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод, практику ЄСПЛ та враховано характер скоєного, особу правопорушника, обставини, що впливають на стягнення, відсутність обтяжуючих обставин і, прийшов до правильного висновку, що на правопорушника може бути накладено стягнення у вигляді адміністративного штрафу у розмірі 100 неоподатковуваних мінімумів доходів громадян без конфіскації вилученої валюти.

Приймаючи рішення про повернення ОСОБА_1 валюти, суд правомірно врахував її особу, а також ту обставину, що готівка переміщувалась без ознак приховування. Зі слів громадянки Казахстану ОСОБА_1 , 3465 доларів США валюта належить їй особисто, а 10000 доларів для передачі.

Обтяжуючих відповідальність особи обставин апеляційним судом не встановлено. Також в матеріалах справи відсутні дані, які б свідчили про незаконність походження вказаних коштів.

Для вирішення питання про конфіскацію певного предмета правопорушення мають значення, зокрема: характеристика безпосереднього предмету правопорушення (чи загалом можливе його законне переміщення через митний кордон України, у тому числі чи підлягають сплаті митні платежі, інші податки, у зв`язку з переміщенням предмета правопорушення через митний кордон; джерело походження безпосереднього предмета правопорушення; причини, які призвели до порушення порядку проходження митного контролю в зонах спрощеного митного контролю; мета переміщення порушником предмета через митний кордон України; наявність завданої державі шкоди; вартість безпосереднього предмета правопорушення; майновий стан порушника.

Висновок про звільнення порушника від додаткового адміністративного стягнення у вигляді конфіскації безпосереднього предмета правопорушення можливий за сукупності умов, а саме: правопорушник здійснив правопорушення з необережності, без приховування предмета, порушив правила проходження (проїзду) через «зелений коридор»; порушник перемістив предмет (грошові кошти) для власного використання (оплати проживання, харчування, лікування), і цей предмет має безсумнівно підтверджене законне походження та загалом може бути законно переміщений через митний кордон України за умови письмового декларування; предмет правопорушення не підлягає обкладенню митними платежами чи іншими податками та зборами; порушення митних правил полягає лише в тому, що предмет не було письмово задекларовано порушником, і жодних інших негативних наслідків порушення не настало - державі не завдано майнової шкоди, збитків у вигляді не сплати митних платежів.

Враховуючи особу винної, враховуючи практику Європейського суду з прав людини, суд приходить до висновку, що застосування конфіскації предметів порушення митних правил, про що просить апелянт, в даному випадку є порушення положень ст. 1 Протоколу № 1 до Конвенції, а саме є втручання в право ОСОБА_1 на повагу власності, тобто є не пропорційним, оскільки покладає на громадянку Казахстану ОСОБА_1 «індивідуальний надмірний тягар».

Крім того, розгляд апеляційної скарги Київської митниці Держмитслужби дає підстави для прийняття рішення на користь ОСОБА_1 , в інтересах якої не надійшли апеляційні скарги, в частині вилученої валюти.

Судом першої інстанції допущено невідповідність щодо суми повернення, так у постанові суду зазначено, що «вилучену згідно протоколу про порушення митних правил №1590/10000/20 від 10.10.2020 року у розмірі 100 доларів США (опис предметів від 10.10.2020 року а.с. 13) повернути громадянці Казахстану ОСОБА_1 ( ОСОБА_1 ), ІНФОРМАЦІЯ_1 або її законному представнику у встановленому законом порядку».

При цьому, відповідно опису предметів від 10.10.2020 року (а.с.13) вилучена сума у громадянки Казахстану ОСОБА_1 складала 1700 доларів США, а не 100 доларів США, як про це зазначено в резолютивній частині постанови суду. Таким чином, суд вважає, що постанова суду першої інстанції підлягає зміні в частині вилученої валюти.

Доводи, які зазначені в апеляційній скарзі Державної фіскальної служби України Київської митниці ДФС, апеляційний суд вважає такими, що не впливають на правильність висновків суду першої інстанції та законність прийнятої постанови

Керуючись ст. 529 МК України, ст. 294 КУпАП, -

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу представника Київської митниці Держмитслужби Клімова С.Г. залишити без задоволення

Постанову Солом`янського районного суду м. Києва від 20.11.2020, якою ОСОБА_1 визнано винною у порушенні митних правил, передбачених ст. 471 Митного кодексу України, та накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу на користь держави у розмірі 100 неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що складає 1700 грн., а валюту вилучену згідно протоколу про порушення митних правил №1590/10000/20 від 10.10.2020 року у розмірі 100 доларів США (опис предметів від 10.10.2020 року а.с. 13) повернуто громадянці Казахстану ОСОБА_1 ( ОСОБА_1 ), ІНФОРМАЦІЯ_1 або її законному представнику у встановленому законом порядку змінити в частині вилученої валюти.

Валюту вилучену згідно протоколу про порушення митних правил №1590/10000/20 від 10.10.2020 року у розмірі 1700 доларів США (опис предметів від 10.10.2020 року а.с.13) повернути громадянці Казахстану ОСОБА_1 ( ОСОБА_1 ), ІНФОРМАЦІЯ_1 або її законному представнику у встановленому законом порядку.

В інший частині постанову залишити без змін.

Постанова є остаточною і оскарженню не підлягає.

Суддя

Київського апеляційного суду Ю.В.Семенцов