ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа № 348/2466/21

06 грудня 2021 року м. Надвірна

Суддя Надвірнянського районного суду Івано-Франківської області Міськевич О.Я., розглянувши матеріали, які надійшли від Головного управління ДПС в Івано-Франківській області про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , українки, жительки АДРЕСА_1 , одруженої, на утриманні однак неповнолітня дитина, фізичної особи-підприємця, громадянки України, РНОКПП НОМЕР_1 ,

за вчинення правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 155-1 КУпАП,-

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 порушила встановлений законом порядок проведення розрахунків у сфері торгівлі.

Правопорушення вчинено нею при наступних обставинах.

01.11.2021 при перевірці роботи магазину-кафе « ІНФОРМАЦІЯ_2 », розташованого за адресою: АДРЕСА_1 , який належить ФОП ОСОБА_1 , було виявлено порушення встановленого законом порядку проведення розрахунків у сфері торгівлі, а саме: проведення розрахункової операції на повну суму покупки без застосування РРО; не видача розрахункового документа встановлено зразка; проведення розрахункової операції через РРО без використання для підакцизних товарів режиму попереднього програмування коду товарної підкатегорії згідно УКТ ЗЕД, чим було порушено п.п. 1, 2, 11 ст. 3 Закону України «Про застосування РРО у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг» № 265/95 ВР від 06.07.1995 (зі змінами та доповненнями).

ОСОБА_1 в судове засідання не з`явилась з невідомих суду причин, про час та місце слухання справи повідомлялась завчасно належним чином, рекомендованою кореспонденцією, про що свідчить розписка про вручення, про причини неявки не повідомила, клопотання про відкладення розгляду справи від неї не поступало.

За приписами ст. 268 КУпАП справа про адміністративне правопорушення розглядається в присутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності. Під час відсутності цієї особи справу може бути розглянуто лише у випадках, коли є дані про своєчасне її сповіщення про місце і час розгляду справи і якщо від неї не надійшло клопотання про відкладення розгляду справи.

Також практика Європейського суду з прав людини у своїх рішеннях вказує, що кожна сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у справі за його участю, добросовісно користуватися належними йому процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Так, згідно п. 41 рішення Європейського Суду з прав людини «Пономарьов проти України» заява № 3236/03 від 03 квітня 2008 року, сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження (див., mutatis mutandis, п.27 рішення «Олександр Шевченко проти України» заява № 8371/02 від 26 квітня 2007 року, та «Трух проти України» заява №50966/99 від 14 жовтня 2003 року).

Стосовно справи про адміністративне правопорушення розумність таких інтервалів обумовлюється положеннями статей 38, 277 КУпАП, де зазначено, що справа про адміністративне правопорушення розглядається у п`ятнадцятиденний строк з дня одержання органом (посадовою особою), правомочним розглядати справу, протоколу про адміністративне правопорушення та інших матеріалів справ, та якщо справи про адміністративні правопорушення відповідно до цього Кодексу чи інших законів підвідомчі суду (судді), стягнення може бути накладено не пізніш як через три місяці з дня вчинення правопорушення, а при триваючому правопорушенні - не пізніш як через три місяці з дня його виявлення.

Враховуючи, що ОСОБА_1 викликалась в судове засідання на 06.12.2021 рекомендованою кореспонденцією, згідно якої повістку про виклик отримала 20.11.2021, тобто відповідно до вимог ч. 1 ст. 277-2 КУпАП була своєчасно та належним чином повідомлена про час та місце розгляду справи, не подала клопотання про відкладення розгляду справи, а тому з урахуванням викладеного, а також враховуючи принцип судочинства, зазначений в практиці ЄСПЛ, яким визнано пріоритет публічного інтересу над приватним, суддя дійшов висновку про наявність підстав для розгляду даної справи за відсутності особи, яка притягується до адміністративної відповідальності.

При цьому суддя врахував, що від ОСОБА_1 не поступило заяв про зміну місця проживання чи про перебування в іншому місці з поважних причин.

З`ясувавши фактичні обставини справи, дослідивши докази, що містяться в матеріалах справи, які узгоджуються між собою, та оцінивши докази в їх сукупності, суддя дійшов наступних висновків.

За змістом ст. 245 КУпАП завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

Згідно ст. 252 КУпАП орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що грунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Виходячи з вимог ст. 280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Вина ОСОБА_1 у вчиненні правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 155-1 КУпАП, доводиться даними протоколу про адміністративне правопорушення № 1238 від 01.11.2021 (а.с. 2); копії акту (довідки) про результати фактичної перевірки № 090741 від 01.11.2021 (а.с. 3-5).

Сумніви у достовірності та істинності доказів, які містяться в матеріалах справи, - відсутні.

Таким чином, наведеними доказами у їх сукупності підтверджується наявність у діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 155-1 КУпАП.

Відповідно до ст. 23 КУпАП адміністративне стягнення є мірою відповідальності і застосовується з метою виховання особи, яка вчинила адміністративне правопорушення, в дусі додержання законів України, поваги до правил співжиття, а також запобігання вчиненню нових правопорушень як самим правопорушником, так і іншими особами.

При накладенні адміністративного стягнення на правопорушника суддя врахував характер вчиненого порушення, особу порушника, що протягом року не піддавалась адміністративному стягненню за таке ж порушення, ступінь її вини, майновий стан, відсутність обставин, що пом`якшують чи обтяжують відповідальність, а тому вважає, що на підставі ст.ст. 27, 30, 33 КУпАП на неї слід накласти адміністративне стягнення в межах санкції ч. 1 ст. 130 КУпАП, у вигляді штрафу.

При цьому ч. 1 ст. 155-1 КУпАП визначає дві категорії осіб, на яких може бути накладено адміністративне стягнення, а саме: особи, які здійснюють розрахункові операції та посадові особи, а також визначає різні розміри штрафів для кожної категорії осіб.

Визначення посадової особи органів управління товариства наведено у ст. 23 ЗУ «Про господарські товариства» (посадовими особами органів управління товариства є фізичні особи - голова та члени виконавчого органу, ревізійної комісії, ревізор товариства, а також голова та члени іншого органу товариства, наділені повноваженнями з управління товариством, якщо утворення такого органу передбачено установчими документами товариства), посадової особи товариства у ст. 42 ЗУ «Про товариства з обмеженою та додатковою відповідальністю» (посадовими особами товариства є члени виконавчого органу, наглядової ради, а також інші особи, передбачені статутом товариства).

Також пунктом 3 ст. 65 Господарського кодексу України визначено, що для керівництва господарською діяльністю підприємства власник (власники) безпосередньо або через уповноважені органи чи наглядова рада такого підприємства (у разі її утворення) призначає (обирає) керівника підприємства, який є підзвітним власнику, його уповноваженому органу чи наглядовій раді. Керівник підприємства, головний бухгалтер, члени наглядової ради (у разі її утворення), виконавчого органу та інших органів управління підприємства відповідно до статуту є посадовими особами цього підприємства. Статутом підприємства посадовими особами можуть бути визнані й інші особи.

Враховуючи зазначене посадовими особами підприємств незалежно від форм власності є голова правління, президент, генеральний директор, директор, заступник директора, головний бухгалтер, а також фізична особа-підприємець.

Таким чином фізична особа-підприємець є посадовою особою, а тому на ОСОБА_1 слід накласти адміністративне стягнення у виді штрафу як на посадову особу.

Відповідно до ст. 40-1 КУпАП України з порушника в дохід держави слід стягнути 454 грн. 00 коп. судового збору.

Керуючись ст.ст. 23, 27, 30, 33, 40-1, 221, 245, 252, 280, 283, 284 КУпАП, суддя,-

ПОСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 визнати винуватою у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 155-1 КУпАП, та накласти на неї адміністративне стягнення штраф у розмірі п`яти неоподаткованих мінімумів доходів громадян (вісімдесят п`ять гривень).

Стягнути з ОСОБА_1 на користь держави 454 грн. 00 коп. судового збору.

Постанова судді у справах про адміністративне правопорушення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Постанова судді у справі про адміністративне правопорушення може бути оскаржена протягом десяти днів з дня винесення постанови особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником, а також прокурором у випадках, передбачених частиною п`ятою статті 7 та частиною першою статті 287 цього Кодексу.

Апеляційна скарга на постанову подається до Івано-Франківського апеляційного суду через Надвірнянський районний суд Івано-Франківської області.

Суддя Міськевич О.Я.