Справа № 752/2237/21
Провадження №: 3/752/2287/21
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

08.02.2021 м. Київ

суддя Голосіївського районного суду міста Києва Бушеленко О.В., розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду у м. Києві матеріали адміністративної справи, що надійшли

відУправління патрульної поліції в м. Києві Державної патрульної служби
пропритягнення до адміністративної відповідальності за ст. 44-3 КУпАП
відносноОСОБА_1 дата народження - ІНФОРМАЦІЯ_1 місце реєстрації - АДРЕСА_1 місце проживання - АДРЕСА_2 ідентифікаційний код - НОМЕР_1
за участю ОСОБА_1 (особисто)

ВСТАНОВИВ:

До Голосіївського районного суду міста Києві від Управління патрульної поліції в м. Києві Державної патрульної служби надійшов протокол про адміністративне правопорушення від 20.12.2020 серії ГП № 530265, в якому зазначено, що 20.12.2020 об 11:50 у м. Києві по вул. Ломоносова, 7 громадянин ОСОБА_1 на неодноразові законні вимоги провести поверхневу перевірку згідно з Законом України "Про Національну поліцію" не реагував та не давав провести, чим вчинив злісну непокору законній вимозі поліцейського. Такі дії ОСОБА_1 кваліфіковано за ст. 185 КУпАП.

До вказаного протоколу приєднано протокол про адміністративне затримання від 20.12.2020 серії АЗ № 143119.

Матеріали справи про притягнення до адміністративної відповідальності надійшли до суду 20.01.2021, судове засідання призначено на 21.01.2021 у межах строку, установленого у ч. 1 ст. 277 КУпАП (одна доба).

Орган, яким складено протокол про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 не забезпечено його явку до суду у строк, передбачений для розгляду справи за ст. 185 КУпАП.

21.01.2021 судове засідання відкладено на 08.02.2021.

У судовому засіданні 08.02.2021 ОСОБА_1 з обставинами, викладеними у протоколі від 20.12.2020, не погодився та пояснив, що 20.12.2020 у першій половині дня йшов з другом по вул. Ломоносова у напрямку станції метро і в цей час біля них зупинився патрульний автомобіль, поліцейські просили показати документи та вміст рюкзаків. ОСОБА_1 назвався, повідомив адресу, рід занять та вказав, що може пред`явити лише фото паспорта у телефоні, адже не має при собі документа, від огляду особистих речей відмовився, адже не вбачав підстав для цього з боку працівників Національної поліції. Після відмови пред`явити для повного огляду вміст рюкзака, поліцейські надягнули на нього кайданки, посадили в патрульний автомобіль і доправили до Голосіївського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві на вул. Голосіївську, 15 у м. Києві, де у присутності понятих його повністю обшукали з повним оголенням.

Короткий зміст своїх пояснень ОСОБА_1 виклав письмового, пояснення приєднано до матеріалів справи.

Уважно дослідивши наявні матеріали, заслухавши пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, співставивши пояснення, отримані у судовому засіданні з даними протоколу про адміністративне правопорушення, суддя не вбачає складу адміністративного правопорушення в обставинах, за яких відносно ОСОБА_1 було складено протокол серії ГП № 530265 від 20.12.2020, так як всі обставини, у тому числі вина особи, яка притягається до адміністративної відповідальності у вчиненні адміністративного правопорушення за ст. 44-3 КУпАП не є доведеною з дотриманням стандарту доказування "поза розумним сумнівом". Такі висновки мотивовані наступним.

Відповідно до ст. 1 КУпАП завданням Кодексу України про адміністративні правопорушення є охорона прав і свобод громадян, власності, конституційного ладу України, прав і законних інтересів підприємств, установ і організацій, встановленого правопорядку, зміцнення законності, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі точного і неухильного додержання Конституції і законів України, поваги до прав, честі і гідності інших громадян, до правил співжиття, сумлінного виконання своїх обов`язків, відповідальності перед суспільством.

Згідно зі ст. 7 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності. Застосування уповноваженими на те органами і посадовими особами заходів адміністративного впливу провадиться в межах їх компетенції, у точній відповідності з законом.

Адміністративним правопорушенням (проступком) ч. 1 ст. 9 КУпАП визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Завданням провадження у справах про адміністративне правопорушення відповідно до ст. 245 КУпАП є своєчасне, повне, всебічне з`ясування обставин справи, її вирішення у точній відповідності до закону.

Доказами у справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи (ч. 1 ст. 251 КУпАП).

В силу Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" суди України застосовують при розгляді справ Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

У п. 43 рішення Європейського суду з прав людини від 14.02.2008 у справі "Кобець проти України" (з відсиланням на первісне визначення цього принципу у справі "Авшар проти Туреччини" (Avsar v. Turkey, п. 282) зазначається, що доказування, зокрема, має випливати із сукупності ознак чи неспростовних презумпцій, достатньо вагомих, чітких та узгоджених між собою, а за відсутності таких ознак не можна констатувати, що винуватість особи доведено поза розумним сумнівом.

Також Європейського суду з прав людини у своїх рішеннях вказує, що суд вправі обґрунтовувати свої висновки лише доказами, що випливають зі співіснування достатньо переконливих, чітких і узгоджених між собою висновків чи схожих неспростовних презумпцій факту (справа "Коробов проти України" № 39598/03 від 21.07.2011), тобто таких, що не залишать місце сумнівам, оскільки наявність останніх не узгоджується із стандартом доказування "поза розумним сумнівом" (рішення від 18.01.1978 у справі "Ірландія проти Сполученого Королівства" (Ireland v. the United Kingdom), п. 161, Series A заява № 25).

Відповідно до ст. 280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Статтею 185 КУпАП установлено адміністративну відповідальність за вчинення злісної непокори законному розпорядженню або вимозі поліцейського при виконанні ним службових обов`язків, а також вчинення таких же дій щодо члена громадського формування з охорони громадського порядку і державного кордону або військовослужбовця у зв`язку з їх участю в охороні громадського порядку.

Такі дії тягнуть за собою накладення штрафу від восьми до п`ятнадцяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян або громадські роботи на строк від сорока до шістдесяти годин, або виправні роботи на строк від одного до двох місяців з відрахуванням двадцяти процентів заробітку, або адміністративний арешт на строк до п`ятнадцяти діб.

Відповідно до ст. 34 Закону України "Про Національну поліцію" поверхнева перевірка як превентивний поліцейський захід є здійсненням візуального огляду особи, проведенням по поверхні вбрання особи рукою, спеціальним приладом або засобом, візуальним оглядом речі або транспортного засобу.

Поліцейський для здійснення поверхневої перевірки особи може зупиняти осіб та/або оглядати їх, якщо існує достатньо підстав вважати, що особа має при собі річ, обіг якої заборонено чи обмежено або яка становить загрозу життю чи здоров`ю такої особи або інших осіб.

Виходячи зі змісту ст. 7, 254, 279 КУпАП розгляд справ про адміністративне правопорушення здійснюється щодо правопорушника в межах протоколу про адміністративне правопорушення, який і є підставою для притягнення особи до адміністративної відповідальності.

Вимоги до змісту протоколу про адміністративне правопорушення та його оформлення закріплені у ст. 256 КУпАП, де вказано, що у ньому зазначаються дата і місце його складення, посада, прізвище, ім`я, по батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності (у разі її виявлення); місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих, прізвище викривача (за його письмовою згодою), якщо вони є; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості, необхідні для вирішення справи; відомості про заподіяння матеріальної шкоди (у разі її наявності).

Дослідивши протокол серії ГП № 530265 від 20.12.2020, суддя дійшов висновку, що він відповідає вимогам, вміщеним у ст. 256 КУпАП, зокрема вимозі про необхідність вміщення у ньому інші відомостей, необхідних для вирішення справи.

Так, у протоколі у графі "до протоколу додається" міститься напис: "відео з боді камери № АА 00279". Цей напис дає підстави обґрунтовано вважати, що обставини, що слугували підставами для складання цього протоколу, могли бути зафільмовані нагрудними камерами уповноважених співробітників Управління патрульної поліції в м. Києві Державної патрульної служби.

Разом з тим, фактично запису з відеокамери № АА 00279 до протоколу, який надійшов до суду, не приєднано, він відсутній.

Відсутність у протоколі додатку, а саме: "відео з боді камери "АА-00279", позбавляє суддю можливості об`єктивно встановити наявність чи відсутність у діях особи складу конкретного адміністративного правопорушень, всебічно з`ясувати фактичні обставини, що кваліфіковані за ст. 185 КУпАП, повно та об`єктивно розглянути справу, дотримуючись встановлених законом строків для накладення адміністративного стягнення, з дотриманням прав особи, яка притягається до адміністративної відповідальності.

Крім того, у цьому протоколі вказано, що ОСОБА_1 у м. Києві по вул. Ломоносова, 7 вчинив злісну непокору законній вимозі поліцейського у присутності двох понятих ОСОБА_2 та ОСОБА_3 .

Поряд з цим, згідно з чіткими і послідовними поясненнями ОСОБА_1 поняті були присутні лише в приміщенні Голосіївського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві за адресою: м. Київ, вул. Голосіївська, 15 при обшуці (з повним оголенням тіла) та огляді його особистих речей. Тоді як по вул. Ломоносова, 7, коли поліцейські зупинити ОСОБА_1 з другом поняті були відсутні.

При цьому зміст протоколу серії ГП № 530265 від 20.12.2020 не дає судді підстав встановити наявність у співробітників поліції достатніх підстав для проведення поверхневої перевірки рюкзака ОСОБА_1 в порядку приписів ст. 34 Закону України "Про Національну поліцію" та його доставлення у кайданках до територіального органу Національної поліції.

З огляду на наведене, протокол про адміністративне правопорушення серії ГП № 530265 від 20.12.2020 не може бути визнаний належним доказом у цій справі в розумінні ст. 251 КУпАП, оскільки не відповідає установленим вимогам за ст. 256 КУпАП (вказані поняті, які фактично були відсутні, зазначено про приєднання відео, яке фактично відсутнє) та своєю правовою природою він не є самостійними беззаперечним доказом, а обставини, викладені в ньому повинні бути перевірені за допомогою інших доказів, які б підтверджували вину особи, яка притягується до адміністративної відповідальності і не викликали сумніви у судді. Таких доказів подано не було.

Розглядаючи справу, суддя враховує, що ОСОБА_1 у своїх поясненнях вказав, що він не погоджувався з проведенням огляду вмісту його рюкзака. У розрізі цих пояснень особи доцільним видається посилання на позицію, висловлену Касаційним адміністративним судом у складі Верховного суду у постанові від 08.07.2020 у справі № 177/525/17, де вказується вказав, що сам факт визнання особою вини у порушенні не може бути достатнім доказом правомірності рішення суб`єкта владних повноважень за відсутності інших належних доказів і не звільняє орган від доведення правомірності свого рішення.

Суддя зазначає, що в цілому ОСОБА_1 своєї вини у порушенні приписів ст. 185 КУпАП не визнав, а відмову у проведенні огляду вмісту рюкзака мотивував відсутністю, на його переконання, підстав для того, щоб поліцейські у світлий час доби серед міста просто так зупиняли перехожих та проводили огляд їх речей без пояснень підстав та роз`яснення мотивів своїх дій.

Конституційний Суд України у рішенні від 26.02.2019 № 1-р/2019 у справі зауважив, що елементом принципу презумпції невинуватості є принцип "in dubio pro reo", згідно з яким при оцінюванні доказів усі сумніви щодо вини особи тлумачаться на користь її невинуватості. Презумпція невинуватості особи передбачає, що обов`язок доведення вини особи покладається на державу.

Пунктом 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП унормовано, що провадження у справі про адміністративне правопорушення підлягає закриттю у разі відсутності складу адміністративного правопорушення.

За наведених обставин провадження у справі відносно ОСОБА_1 про притягнення до адміністративної відповідальності за ст. 185 КУпАП підлягає закриттю на підставі п. 1 ст. 247 КУпАП через не встановлення складу адміністративного правопорушення у діях ОСОБА_1 через відсутність належних і достовірних доказів вчинення ним протиправних дій, за які передбачена відповідальність у ст. 185 КУпАП.

Керуючись ст. 9, 23, 185, 247, 268, 276, 277, 279, 280, 283-285, 294 КУпАП,

ПОСТАНОВИВ:

Провадження у справі про притягнення до адміністративної відповідальності відносно ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , закрити.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Постанова може бути оскаржена до Київського апеляційного суду через Голосіївський районний суд міста Києва протягом десяти днів з дня її винесення.

Суддя О.В. Бушеленко