Єдиний унікальний номер: 379/2/21
Провадження № 3/379/15/21
ПОСТАНОВА

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

26 січня 2021 рокум.Тараща

Суддя Таращанського районного суду Київської області Зінкін Володимир Іванович, розглянувши матеріали адміністративної справи, що надійшли від ГУ ДПС у Київській області про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , українки, громадянки України, РНОКПП НОМЕР_1 , проживаючої за адресою: АДРЕСА_1 , ФОП, за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 155-1 КУпАП,

ВСТАНОВИВ:

18.12.2020 о 15 год 50 хв при проведенні фактичної перевірки ФОП ОСОБА_1 по АДРЕСА_2 , було виявлено порушення порядку проведення розрахункових операцій, а саме: при проведенні 06.08.2020 розрахункової операції через реєстратор розрахункових операцій не використовувався режим попереднього програмування найменування із зазначенням коду товарної підкатегорії для підакцизних товарів, чим порушено п.1, п.2, п.11 ст. 3 Закону України «Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг». Такими своїми діями ОСОБА_1 вчинила адміністративне правопорушення, передбачене ч.1 ст.155-1 КУпАП.

ОСОБА_1 в судове засідання не з`явилася. Про час та місце розгляду справи була повідомлена належним чином. Клопотання про відкладення розгляду справи не подавала.

Ст. 268 КУпАП визначає, що справу може бути розглянуто під час відсутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, коли є дані про своєчасне її сповіщення про місце і час розгляду справи, і від неї не надійшло клопотання про відкладення розгляду справи. Участь особи, яка притягується до адміністративної відповідальності за ст.155-1 ч.1 КУпАП, при розгляді справи не є обов`язковою.

Таким чином, перешкоди для розгляду справи у відсутність особи, яка притягується до адміністративної відповідальності - відсутні.

Висновок про наявність чи відсутність в діях особи адміністративного правопорушення має бути зроблений на підставі всебічного, повного і об`єктивного дослідження всіх обставин справи в їх сукупності (ст. 252 КУпАП).

Дослідивши протокол про адміністративне правопорушення та матеріали справи, приходжу до висновку, що в діях ОСОБА_1 вбачається склад адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 155-1 КУпАП і її вина доведена.

Проте, згідно п. 7 ст. 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю при закінченні на момент розгляду справи про адміністративне правопорушення строків, передбачених статтею 38 цього Кодексу.

Оскільки, з матеріалів справи вбачається, що на момент розгляду даної справи, строк накладення адміністративного стягнення, передбачений частиною 2 статті 38 цього Кодексу закінчився, вважаю за необхідне закрити провадження в справі на підставі п. 7 ст. 247 КУпАП.

При цьому, хоча нормами КУпАП прямо не передбачено необхідності визнання вини особи у вчиненні адміністративного правопорушення у випадку закриття провадження у справі, вважаю, що встановивши вимоги до постанови у справі про адміністративне правопорушення, законодавець не зробив будь-яких виключень щодо постанов про закриття провадження у справі про адміністративні правопорушення, із чого необхідно зробити висновок про те, що виконання вимог ч. 2 ст. 283КУпАП є обов`язковим і для цього виду постанов. Зазначене вище узгоджується із правовою позицією Європейського суду з прав людини щодо порядку розгляду справ про адміністративні правопорушення. Так, у рішенні Суду «Енгель та інші проти Нідерландів» були визначені критерії, за наявності одного із них будь-яке правопорушення повинне розцінюватись як кримінальне і розглядатись за процедурою, визначеною національним законодавством для кримінальних правопорушень.

Такими критеріями є: «критерій національного права», який визначає те, що будь-яке протиправне діяння є злочином, якщо воно передбачене як злочин відповідним національним законодавством; «критерій кола адресатів», відповідно до якого правопорушення повинне розглядатись як кримінальне, якщо відповідальність за нього поширюється на невизначене коло осіб; «критерій мети та тяжкості наслідків» за змістом якого, вчинене правопорушення розглядається за природою кримінального злочину якщо санкція за його вчинення є достатньо суворою і передбачає елемент покарання. Зазначені положення знайшли в подальшому своє відображення у чисельних рішеннях ЄСПЛ, зокрема: «Лутц проти Німеччини», «Карелін проти Російської Федерації», «Гурепка проти України», «Лучанінова проти України» та інших.

Зважаючи на зазначену вище правову позицію ЄСПЛ у питанні порядку розгляду справ про адміністративні правопорушення, вважаю, що закриття справи у зв`язку із закінченням строків накладення адміністративного стягнення за своєю суттю є закриттям справи із нереабілітуючих підстав, що указує на можливість визнання вини.

Керуючись ст.ст. 33-35, 38, 155-1 ч. 1, 283-285, 287, 289, 294, 299 КУпАП, суд,

ПОСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 визнати винною у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 155-1 КУпАП.

Провадження по справі про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за ч. 1 ст. 155-1 КУпАП закрити, у зв`язку із закінченням на момент розгляду справи строків накладення адміністративного стягнення.

Постанова судді у справах про адміністративне правопорушення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Постанова судді у справі про адміністративне правопорушення може бути оскаржена протягом десяти днів з дня винесення постанови особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником, а також прокурором у випадках, передбачених частиною п`ятою статті 7 та частиною першою статті 287 цього Кодексу до Київського апеляційного суду через Таращанський районний суд Київської області.

Суддя: В. І. Зінкін