ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

у справі про адміністративне правопорушення

02 лютого 2021 р.

Суддя Марганецького міського суду Дніпропетровської області Янжула О.С., розглянувши матеріали, які надійшли з Дніпропетровського рибоохоронного патруля Управління агентства рибного господарства у Дніпропетровській області, про притягнення до адміністративної відповідальності:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Красногоровка, Решетилівського району Полтавської області, громадянина України, непрацюючого, проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 ,-

за ч.1 ст.88-1 КУпАП, -

В С Т А Н О В И В :

05 грудня 2020 року об 11 годині 00 хвилин ОСОБА_1 на ринку Центральний в м. Марганці Дніпропетровської області здійснював продаж свіжої риби карась в кількості 12 одиниць, загальною вагою 2 кг, без наявності документів, які підтверджують законність її набуття, чим порушив порядок придбання та збуту об`єктів тваринного світу, передбачений ст. 37 ЗУ «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів», вилучено: свіжу рибу карась 12 одиниць загальною вагою 2 кг, передана на відповідальне збереження ФОП « ОСОБА_2 », про що провідним державним інспектором відділу охорони, водних біоресурсів «Рибоохоронний патруль» Управління агентства рибного господарства у Дніпропетровській області Тверденко І.С. було складено протокол за вчинення правопорушення, передбаченого ч. 1 ст.88-1 КУпАП України.

Особа, щодо якої складено адміністративний протокол ОСОБА_1 у судовому засіданні не з`явився, про час та місце розгляду справи повідомлений належним чином.

Дослідивши матеріали справи, приходжу до наступного висновку.

Відповідно до вимог ст.ст. 245, 280 КУпАП, одним із завдань провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови. Орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до ст.9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Згідно ст.252 КУпАП орган, який розглядає справу про адміністративне правопорушення, оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Диспозиція ч. 1 ст. 88-1 КУпАП передбачає нормативне правило наступного змісту: «Порушення порядку придбання, збуту чи розповсюдження об`єктів тваринного або рослинного світу ".

Отже, необхідною умовою для застосування до порушника відповідальності, передбаченої вищевказаною статтею, є, зокрема, наявність доказів, які б безпосередньо свідчили про порушення викладених вище вимог.

Санкція ч. 1 ст. 88-1 КУпАП передбачає накладення штрафу від тридцяти до ста неоподатковуваних мінімумів доходів громадян з конфіскацією об`єктів тваринного або рослинного світу чи без такої.

Відповідно копії накладної №00434 від 05.12.2020 року, риба карась у кількості 12 одиниць загальною вагою 2 кг, передана на відповідальне збереження ФОП « ОСОБА_2 ».

З урахуванням викладеного, приходжу до висновку, що вина ОСОБА_1 за ч. 1 ст.88-1 КУпАП про адміністративне правопорушення підтверджується: протоколом про адміністративне правопорушення №044802 від 05.12.2020 року, в якому зазначено про обставини вчинення ОСОБА_1 вказаного правопорушення; письмовими поясненнями самого правопорушника, в яких він зазначив про обставини, за яких ним було скоєно вказане адміністративне правопорушення.

Відповідно до вимог ст.8 КУпАП, особа, яка вчинила адміністративне правопорушення, підлягає відповідальності на підставі закону, що діє під час та за місцем вчинення правопорушення.

Згідно ч.2 ст.33 КУпАП при накладенні стягнення враховується характер вчиненого правопорушення, особа порушника, ступінь його вини, майновий стан, обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність.

Обставиною, що пом`якшує відповідальність ОСОБА_1 - не встановлено.

Обставин, які обтяжують відповідальність ОСОБА_1 - не встановлено.

При визначенні виду та розміру адміністративного стягнення, беру до уваги характер вчиненого правопорушення, особу ОСОБА_1 , те, що він не працює, всі обставини справи в їх сукупності, вважаю, що до нього слід застосувати адміністративне стягнення у вигляді штрафу на користь держави з конфіскацією об`єктів тваринного світу, що буде необхідним для виправлення та достатнім для виконання завдань КУпАП.

Підстави для застосування іншого, більш м`якого або суворого стягнення, відсутні.

Згідно з Перехідними положеннями Податкового кодексу України (пункт 5 підрозділу 1 розділу ХХ), якщо норми інших законів містять посилання на неоподатковуваний мінімум доходів громадян, то для цілей їх застосування використовується сума в розмірі 17 гривень, крім норм адміністративного та кримінального законодавства в частині кваліфікації адміністративних або кримінальних правопорушень, для яких сума неоподатковуваного мінімуму встановлюється на рівні податкової соціальної пільги, визначеної підпунктом 169.1.1 пункту 169.1 статті 169 розділу IV цього Кодексу для відповідного року.

Таким чином, для розрахунку розміру штрафу по призначеному покаранню суд за один неоподатковуваний мінімум доходів громадян приймає суму в розмірі 17 гривень.

Такої ж позиції дотримався Верховний Суд України під час винесення постанови від 01 жовтня 2015 року по справі №5-154кс15, що перебувала на розгляді судової палати у кримінальних справах цього суду.

Відповідно до п. 5 ч. 2 ст.4 Закону України «Про судовий збір» та ст. 40-1 КУпАП, у разі ухвалення судом постанови про накладення адміністративного стягнення з особи, на яку накладено таке стягнення, підлягає стягненню судовий збір в розмірі 454 гривні.

Керуючись ст.ст. 23,24,33,40-1, ч. 1 ст. 88-1,283-285 КУпАП, -

П О С Т А Н О В И В :

Визнати ОСОБА_1 винним у скоєнні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст.88-1 КУпАП, та накласти стягнення у вигляді адміністративного штрафу на користь держави в розмірі тридцяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 510 (п`ятсот десять) гривень з конфіскацією об`єктів тваринного світу - риба карась у кількості 12 одиниць загальною вагою 2 кг, яка відповідно накладної №00434 від 05.12.2020 року передана на відповідальне збереження ФОП « ОСОБА_2 ».

Стягнути з ОСОБА_1 судовий збір на користь держави в сумі 454 (чотириста п`ятдесят чотири) гривні.

Штраф повинен бути сплачений згідно зі ст.307 КУпАП протягом 15 днів від дня вручення (отримання) постанови за справою про адміністративне правопорушення в установу банку.

Копія платіжного документу подається до суду.

Своєчасно не сплачений штраф буде примусово стягнутий із заробітної плати чи іншого заробітку, пенсії або стипендії відповідно до чинного законодавства.

Відповідно до ч. 2 ст.308 КУпАП в разі несвоєчасного сплачення штрафу і виконання постанови в примусовому порядку, з правопорушника стягується подвійний розмір штрафу, визначений у відповідній статті КУпАП , витрати на облік зазначеного правопорушення. Розмір витрат визначається Кабінетом Міністрів України.

Постанова судді у справах про адміністративне правопорушення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, за винятком постанов про застосування стягнення, передбаченого статтею 32 або 32-1 цього Кодексу, а також постанов, прийнятих за результатами розгляду справ про адміністративні правопорушення, передбачені статтею 185-3 цього Кодексу.

Постанова судді у справі про адміністративне правопорушення може бути оскаржена протягом десяти днів з дня винесення постанови особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником, а також прокурором у випадках, передбачених частиною п`ятою статті 7 та частиною першою статті 287 цього Кодексу.

Апеляційна скарга, подана після закінчення цього строку, повертається апеляційним судом особі, яка її подала, якщо вона не заявляє клопотання про поновлення цього строку, а також якщо у поновленні строку відмовлено.

Суддя: О. С. Янжула