Справа № 699/730/21
Номер провадження № 3/699/452/21
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

26.11.2021 м. Корсунь-Шевченківський

Суддя Корсунь-Шевченківського районного суду Черкаської області Літвінова Г.М., розглянувши адміністративний матеріал про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, РНОКПП НОМЕР_1 , зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , не працюючого, інші дані суду не відомі,

за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 185 Кодексу України про адміністративні правопорушення

УСТАНОВИВ:

До Корсунь-Шевченківського районного суду Черкаської області від Сектору поліцейської діяльності № 1 відділу поліції № 1 Черкаського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Черкаській області надійшов адміністративний матеріал про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за ст. 185 КУпАП, на підставі протоколу про адміністративне правопорушення від 23.07.2021 серії ВАБ № 361983 (далі протокол).

З протоколу вбачається, що 23.07.2021, близько 00 год. 20 хв. у м. Корсунь-Шевченківський по вул. Ярослава Мудрого поблизу будинку 86 гр. ОСОБА_1 не виконував неодноразове законне розпорядження, а саме дрібне хуліганство в формі нецензурної лайки та зірвав поліцейський жетон із форменого одягу поліцейського.

Дії ОСОБА_1 кваліфіковані за ст. 185 КУпАП.

На підставі ст. 63 Конституції України ОСОБА_1 відмовився від надання письмових пояснень під час складення адміністративного матеріалу.

У судовому засіданні ОСОБА_1 пояснив, що по АДРЕСА_2 проживає його теща. Він виїхав із двору тещі та намагався швидко перетнути вул. Я. Мудрого, не помітив автомобіля ОСОБА_2 та здійснив з ним зіткнення. Просив потерпілого не викликати працівників поліції, оскільки бажав добровільно відшкодувати шкоду. Оскільки ОСОБА_1 вирішив, що з потерпілим досягнуто домовленість, то повернувся у двір домоволодіння, яке належить тещі та розташовано приблизно за 20 метрів. Так як потерпілий все таки викликав працівників поліції, то на ОСОБА_1 були складені протоколи за ст.ст. 122-4, 124, ч. 4 ст. 130 КУпАП. Під час спілкування з працівниками поліції він спіткнувся та намагаючись втриматися на ногах зірвав поліцейський жетон із форменого одягу поліцейського. Зазначив, що умислу на вказані дії у нього не було.

Дослідивши матеріали судової справи, заслухавши пояснення ОСОБА_1 та його захисника Брус Т.М., оцінивши докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю, суд дійшов наступного.

Статтею 7 КУпАП передбачено, що ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

Відповідно до вимог ст. 251 КУпАП, доказами у справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, поясненнями свідків, а також іншими документами.

Відповідно до вимог ст.ст. 245, 280, 256 КУпАП, одним із завдань провадження у справах про адміністративне правопорушення є своєчасне, всебічне, повне й об`єктивне з`ясування обставин кожної справи. Необхідно також встановити, чи вчинено правопорушення, чи винна особа у його вчиненні, а також інші обставини, які мають значення для справи. Наявним у матеріалах справи доказам суд повинен дати належну оцінку.

Відповідно до диспозиції ст. 185 КУпАП відповідальність особи настає за злісну непокору законному розпорядженню або вимозі поліцейського при виконанні ним службових обов`язків.

Так, дане правопорушення обов`язково передбачає наявність законної вимоги співробітника поліції. Вимоги працівника поліції та розпорядження - акт, юридично рівнозначний наказу, що виражений у категоричній формі, - мають бути законодавчо обґрунтовані.

В протоколі про адміністративне правопорушення повинні бути відображені які саме законні вимоги були висунуті працівником поліції та які дії правопорушником були вчинені, що являють собою злісну непокору вказаним вимогам. Всупереч цьому, такої інформації протокол не містить.

Водночас, згідно з протоком ОСОБА_1 вчинив дрібне хуліганство у формі нецензурної лайки, тобто правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП.

Таким чином, суд дійшов висновку, що адміністративний матеріал не містить відомостей щодо об`єктивної сторони правопорушення, передбаченого ст. 185 КУпАП.

Відповідно до ст. 280 КУпАП, орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Слід зазначити, що згідно з положеннями КУпАП України, розгляд справи про адміністративне правопорушення проводиться лише в межах обставин, викладених у протоколі про адміністративне правопорушення, при цьому суд не наділений повноваженнями самостійно змінювати ані фактичні обставини, ані кваліфікацію, викладені у протоколі про адміністративне правопорушення.

Суд законодавчо позбавлений права збирати докази вини (брати на себе функції обвинувачення). Це підтверджено не тільки міжнародним правом, але і національної судовою практикою. Принцип диспозитивності є одним із засадничих в українському та міжнародному судочинстві.

Крім того, до матеріалів справи долучено протокол адміністративного затримання ОСОБА_1 . Однак, відповідно до п. 7 Розділу ІІІ Інструкції з оформлення матеріалів про адміністративні правопорушення в органах поліції, затвердженої Наказом Міністерства внутрішніх справ України від 06.11.2015 № 1376, під час складання протоколу про адміністративне затримання посадова особа, що його здійснює, роз`яснює особі, яка вчинила адміністративне правопорушення, її права, передбачені статтями 55, 56, 59, 63 Конституції України та статтею 268 КУпАП.

Відповідно до Закону України «Про безоплатну правову допомогу» та пунктів 2, 10 Порядку інформування центрів з надання безоплатної вторинної правової допомоги про випадки затримання осіб (далі Порядок), затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 28 грудня 2011 року № 1363, під час складання протоколу про адміністративне затримання особі, яка вчинила адміністративне правопорушення, роз`яснюється її право на отримання безоплатної вторинної правової допомоги.

Згідно з вимогами п. 2 Порядку негайно після фактичного затримання особи суб`єкт подання інформації повідомляє за допомогою телефонного, факсимільного зв`язку на єдиний телефонний номер системи надання безоплатної правової допомоги (0-800-213103) (контактний центр системи надання безоплатної правової допомоги) та інші телефонні номери, електронної пошти або через комплексну інформаційно-аналітичну систему забезпечення надання безоплатної правової допомоги відповідному регіональному центру з надання безоплатної вторинної правової допомоги (далі регіональний центр), крім випадків адміністративного затримання, якщо особа захищає себе особисто чи запросила захисника.

Однак ОСОБА_1 в судовому засіданні пояснив, що він не мав змоги самостійно себе захищати після затримання працівниками поліції, та йому не роз`яснювалися права, передбачені статтями 55, 56, 59, 63 Конституції України та статтею 268 КУпАП.

Матеріали справи також не містять інформації про повідомлення регіонального центру про адміністративне затримання особи.

З огляду на викладене суд констатує, що працівники поліції допустили порушення права на отримання правової допомоги.

За таких обставин суд дійшов висновку, що адміністративний матеріал не містять відповідного доказового забезпечення, що передбачає такий рівень доказування, який не залишає жодних розумних сумнівів щодо доведеності вини особи, яка притягається до адміністративної відповідальності та щодо наявності в її діях складу адміністративного правопорушення або і самої події.

Ураховуючи зміст наведених судом письмових доказів, суд дійшов висновку, що матеріалами справи не доведено наявність в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 185 КУпАП, а отже з цих підстав провадження у справі про притягнення його до адміністративної відповідальності слід закрити на підставі ст. 247 КУпАП.

Оскільки стягнення судового збору передбачено законом лише при накладенні адміністративного стягнення, судовий збір стягненню не підлягає.

Керуючись ст.ст. 185, 247, 266, 268, 283, 294 КУпАП, суддя

ПОСТАНОВИВ:

Провадження у справі за протоколом про адміністративне правопорушення від 23.07.2021 серії ВАБ № 361983 відносно ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, РНОКПП НОМЕР_1 , зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , не працюючого, інші дані суду не відомі закрити у зв`язку з відсутністю складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 185 КУпАП.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Апеляційна скарга може бути подана до Черкаського апеляційного суду через Корсунь-Шевченківський районний суд протягом десяти днів з дня винесення даної постанови особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником, а також прокурором у випадках, передбачених частиною п`ятою статті 7 та частиною першою статті 287 цього Кодексу.

Суддя Літвінова Г.М.