Справа № 203/4598/20
Провадження № 3/0203/277/2021
П О С Т А Н О В А

іменем України

03.02.2021 року суддя Кіровського районного суду м. Дніпропетровська Смольняков О.О., розглянувши матеріали, що надійшли від Управління патрульної поліції у Дніпропетровській області про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянки України, не працюючої, зареєстрованої та проживаючої за адресою: АДРЕСА_1 , за ст.173 КУпАП,

ВСТАНОВИВ:

Посадовою особою Управління патрульної поліції у Дніпропетровській області ОСОБА_1 притягнуто до адміністративної відповідальності за ст. 173 КУпАП, за те, що вона 08.12.2020 року о 12 год. 30 хв. ОСОБА_1 , яка постійно погрожує ОСОБА_2 ІНФОРМАЦІЯ_2 стукала у двері її квартири АДРЕСА_2 , також намагалася потрапити до її квартири, чим порушила громадський порядок і спокій громадян.

ОСОБА_1 в судове засідання не з`явилася, про місце та час судового розгляду повідомлялася належним чином, про поважні причини неявки суд не повідомила. Оскільки, особа, яка притягається до адміністративної відповідальності, будучи належним чином повідомленою про місце та час розгляду справи щодо неї, до суду не з`явилася, доходжу висновку про можливість розгляду справи без її участі.

ОСОБА_2 в судове засідання не з`явилася, про місце та час розгляду справи була повідомлена належним чином.

Дослідивши матеріали справи, суд дійшов висновку, що справа про адміністративне правопорушення підлягає закриттю з наступних підстав.

Статтею 9 КУпАП встановлено, що адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Положення ст.280 КУпАП, передбачають, що орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративної відповідальності, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до ст.251 КУпАП, доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками.

Обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу.

За ст. 173 КУпАП передбачена відповідальність за дрібне хуліганство, тобто нецензурна лайка в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Зі змісту ст. 173 КУпАП та Постанови Пленуму Верховного Суду України "Про судову практику у справах про хуліганство" №10 від 22 грудня 2006 року вбачається, що однією з обов`язкових ознак суб`єктивної сторони дрібного хуліганства є наявність в діянні правопорушника хуліганського мотиву -явної неповаги до суспільства. Тобто вчинені правопорушником дії можуть кваліфікуватись як хуліганство лише, якщо викликані прагненням правопорушника показати свою зневагу до існуючих правил і норм поведінки в суспільстві, самоствердитися за рахунок приниження інших осіб, протиставити себе іншим громадянам, суспільству, державі.

З письмових пояснень ОСОБА_1 вбачається, що 08.12.2020 вона разом із волонтерами по захисту тварин прийшла до ОСОБА_3 нагадати щодо відповідальності за погане відношення із тваринами. Двері квартири відчинила ОСОБА_2 - мати ОСОБА_3 , запитали з якого питання вони прийшли та відповіла, що її сина немає вдома. Після чого волонтери попрохали ОСОБА_2 передати інформацію сину про відповідальність за погане ставлення до тварин. ОСОБА_2 зачинила двері, а через декілька секунд відчинила та почала кричати, та висловила особисту образу ОСОБА_1 .

Суд критично ставиться до письмових пояснень свідка ОСОБА_4 , яка просить прийняти міри до ОСОБА_1 через те, що остання годує собак, які потім кусають всіх мешканців, та зазначає, що ОСОБА_1 вчиняє хуліганські дії відносно мешканців будинку, привела невідомих осіб, які почали стукати у двері, погрожувати, ображати її сусідку ОСОБА_2 .

Водночас від самої ОСОБА_2 в матеріалах справи заяв про вчинення відносно неї хуліганських дій зі сторони ОСОБА_1 , не міститься.

Інші дії ОСОБА_1 , зокрема годування собак, не є порушенням громадського порядку.

Враховуючи, що суд повинен прийти до висновку про винуватість особи, яка притягається до адміністративної відповідальності поза розумним сумнівом, вважаю, що за цим стандартом наданні посадовими особами матеріали про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за ст. 173 КУпАП не знайшли свого підтвердження. Враховуючи вищевикладене, суд приходить до висновку, що в діях ОСОБА_1 відсутній склад адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП.

Відповідно до ч.3 ст.62 Конституції України обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Відповідно до п.1 ст.247 КУпАП провадження по справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочате, а розпочате підлягає закриттю за відсутності складу адміністративного правопорушення.

На підставі викладеного та керуючись ч.1 ст.247, 283, 284 КУпАП,

ПОСТАНОВИВ:

Справу про адміністративне правопорушення у відношенні ОСОБА_1 , за ст.173 КУпАП закрити за відсутністю в її діях складу правопорушення.

Постанова може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду через Кіровський районний суд м. Дніпропетровська протягом десяти днів з дня її винесення.

Суддя Кіровського районного суду

м. Дніпропетровська О.О.Смольняков