Справа № 588/1164/20
провадження № 3/588/1/21
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

03 лютого 2021 року м. Тростянець

Суддя Тростянецького районного суду Сумської області Щербаченко М. В., за участю секретаря судового Гордянд С.В., особи, яка притягається до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , його захисника адвоката Кравченка П.А., розглянувши у відкритому судовому засіданні у режимі відеоконференції об`єднану справу про адміністративне правопорушення за матеріалами, що надійшли з Управління стратегічних розслідувань в Сумській області Департаменту стратегічних розслідувань Національної поліції України про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Тростянець Сумської області, громадянина України, обраний на посаду міського голови, зареєстрований та проживає за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не притягався до адміністративної відповідальності,

за частинами 1, 2 статті 172-7 КУпАП,

У С Т А Н О В И В :

ОСОБА_1 , займаючи з 21.11.2017 року посаду Тростянецького міського голови, та будучи суб`єктом, на якого відповідно до підпункту «б» пункту 1 частини 1 статті 3 Закону України «Про запобігання корупції» поширюються вимоги цього Закону, використовуючи свої службові повноваження, маючи реальний конфлікт інтересів під час укладення договору від 21.05.2020 №179/05/21 про публікацію інформаційних матеріалів у щотижневику «Круглий двір» з ПП «Круглий двір», засновником, керівником та підписантом якого є близька особа - дружина ОСОБА_3 , у порядку та у строк, визначений статтею 28 Закону України «Про запобігання корупції» не повідомив Національному агентству з питань запобігання корупції про наявність у нього реального конфлікту інтересів. Використовуючи свої службові повноваження, особисто підписавши договір від 21.05.2020 №179/05/21 про публікацію інформаційних матеріалів у щотижневику «Круглий двір» з ПП «Круглий двір», ОСОБА_1 прийняв рішення в умовах реального конфлікту інтересів, чим порушив вимоги пунктів 1-4 частини першої статті 28 Закону України «Про запобігання корупції».

Крім того, ОСОБА_1 , займаючи з 21.11.2017 року посаду Тростянецького міського голови, та будучи суб`єктом, на якого відповідно до підпункту «б» пункту 1 частини 1 статті 3 Закону України «Про запобігання корупції» поширюються вимоги цього Закону, використовуючи свої службові повноваження, маючи реальний конфлікт інтересів під час укладення договору від 09.06.2020 № 191/06/09 про публікацію інформаційних матеріалів у щотижневику «Круглий двір» з ПП «Круглий двір», засновником, керівником та підписантом якого є близька особа - дружина ОСОБА_3 , у порядку та у строк, визначений статтею 28 Закону України «Про запобігання корупції» не повідомив Національному агентству з питань запобігання корупції про наявність у нього реального конфлікту інтересів. Використовуючи свої службові повноваження та особисто підписавши договір від 09.06.2020 № 191/06/09 про публікацію інформаційних матеріалів у щотижневику «Круглий двір» з ПП «Круглий двір», ОСОБА_1 прийняв рішення в умовах реального конфлікту інтересів, чим порушив вимоги пунктів 1-4 частини першої статті 28 Закону України «Про запобігання корупції».

Особа, яка притягається до адміністративної відповідальності, ОСОБА_1 вину не визнав, просив закрити провадження у справі у зв`язку з відсутністю в його діях складу адміністративних правопорушень, пов`язаних з корупцією. ОСОБА_1 пояснив, що Тростянецька міська рада має потребу у публікації у друкованих виданнях відповідних публікацій, пов`язаних з її діяльністю (публікація рішень, бюджету тощо). У зв`язку з відповідним рішенням міської ради як видання, в якому розміщуються такі публікації, обрано ПП « Круглий двір » з огляду на низьку вартість послуг такого видання у порівнянні з іншими. ОСОБА_1 зазначив, що участі у голосуванні під час прийняття такого рішення місцевою радою він не брав, повідомивши про конфлікт інтересів. Договори про публікацію інформаційних матеріалів від імені ради має право укладати саме міський голова. Проект договору готується відповідними відповідальними особами, візується за напрямками юридичною та іншими службами, а потім подається на підпис міському голові. Такі документи подаються ОСОБА_1 у великій кількості, він дійсно підписував договори від 21.05.2020 та 09.06.2020, проте не розуміє як він мав діяти, коли міська рада має потребу у розміщенні оголошення. Також ОСОБА_1 зазначив, що не вважає, що мав конфлікт інтересів, оскільки його дружина не отримувала доходів від ПП «Круглий двір», всією діяльністю займався редактор ОСОБА_5 . Наразі дружина не є ні керівником, ні засновником цього видання, а кошти за указаними договорами повернуті до міської ради, дружина вийшла зі складу учасників підприємства. Такі заходи буди вжиті з метою уникнення будь-яких інсинуацій щодо корисливий/корупційних мотивів у ОСОБА_1 стосовно його дій, пов`язаних з укладанням таких договорів.

Захисник ОСОБА_1 - адвокат Кравченко П.А. у судовому засіданні просив суд закрити провадження у справі у зв`язку з відсутністю в діях ОСОБА_1 складу адміністративних правопорушень, пов`язаних з корупцією, передбачених частинами 1, 2 статті 172-7 КУпАП. Свою позицію захисник мотивував тим, що автором протоколів не враховано, що спеціальним законом, який визначає правила врегулювання конфлікту інтересів для міських голів є стаття 59-1 Закону України «Про місцеве самоврядування», а не Закон України «Про запобігання корупції», виходячи з правил вирішення змістовних колізій між загальними і спеціальними нормами. У свою чергу положення спеціальної норми - статті 59-1 Закону України «Про місцеве самоврядування» є неконкретними, не відповідають принципу правової визначеності, що також підтверджується прийняттям Закону України від 15.09.2020 № 881 про внесення змін до статті 59-1 Закону України «Про місцеве самоврядування». Самим фактом прийняття указаного Закону № 881 створена темпоральна колізія. Проте, указаний Закон України не набув чинності, оскільки був повернутий Президентом України, який застосував право вето і повернув до парламенту Закон із власними пропозиціями, оскільки вважав, що колізії спеціальної та загальної норми не були усунуті. З огляду на викладе, захисник вважав, що закон, який регулює спірні правовідносини стосовно яких відносно ОСОБА_1 складено протоколи, є недосконалим, містить протиріччя та не відповідає вимогам якості закону як елементу верховенства права. На думку захисника Бова Ю.А. не зобов`язаний був повідомляти про конфлікт інтересів Національному агентству з питань запобігання корупції. Якщо керуватись статтею 59-1 Закону України «Про місцеве самоврядування», то надання зазначеним у ній особам консультацій та роз`яснень щодо запобігання та врегулювання конфлікту інтересів, поводження з майном, що може бути неправомірною вигодою та подарунками, покладається на постійну комісію, визначену відповідною радою. Чи повідомляв ОСОБА_1 відповідну комісію Тростянецької міської ради щодо конфлікту інтересів автор протоколу не досліджував і цю обставину не відобразив, тому захисник просив цю прогалину протоколу оцінити відповідно до статті 62 Конституції України. Твердження у протоколах про те, що ОСОБА_1 обрав з-поміж інших юридичних осіб та фізичних осіб-підприємців на території м.Тростянець саме ПП «Круглий двір» спрямоване на думку захисника на кваліфікацію дій ОСОБА_1 за Законом України «Про захист економічної конкуренції», який не регулює спірні відносин.

Прокурор Орєхова Н.О. вважала, що наявні в матеріалах справи докази підтверджують факт вчинення адміністративних правопорушень, пов`язаних з корупцією, передбачених частинами 1, 2 статті 172-7 КУпАП за обставин, які викладені у протоколах.

Заслухавши пояснення ОСОБА_1 , позиції його захисника та прокурора, дослідивши матеріали справи, оцінивши докази в їх сукупності, доходжу таких висновків.

Відповідно до вимог ст.280 КУпАП України при розгляді справи про адміністративне правопорушення орган (посадова особа) зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа у його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно матеріальну шкоду, а, також, з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Частина 1 статті 172-7 КУпАП передбачає відповідальність за неповідомлення особою у встановлених законом випадках та порядку про наявність у неї реального конфлікту інтересів, а частина 2 статті 172-7 КУпАП - за вчинення дій чи прийняття рішень в умовах реального конфлікту інтересів.

Згідно з примітками до вказаної статті, суб`єктом правопорушень у цій статті є особи, зазначені у пунктах 1, 2 частини 1 статті 3 Закону України "Про запобігання корупції";

Відповідно до статті 1 Закону України «Про запобігання корупції» (далі Закон - № 1700-VII) правопорушення, пов`язане з корупцією, є діяння, що не містить ознак корупції, але порушує встановлені цим Законом вимоги, заборони та обмеження, вчинене особою, зазначеною у частині першій статті 3 цього Закону, за яке законом встановлено кримінальну, адміністративну, дисциплінарну та/або цивільно-правову відповідальність.

Статтею 3 Закону № 1700-VII визначено суб`єктів, на які поширюється дія цього Закону, Зокрема, згідно з підпунктом «б» пункту 1 частини першої статті 3 Закону № 1700-VII суб`єктами, на яких поширюється дія цього Закону, є особи, уповноважені на виконання функцій держави або місцевого самоврядування: народні депутати України, депутати Верховної Ради Автономної Республіки Крим, депутати місцевих рад, сільські, селищні, міські голови.

Як установлено суддею з досліджених матеріалів справи відповідно до рішення Тростянецької міської ради 7 скликання від 21.11.2017 № 2 ОСОБА_1 , будучи обраним у результатів виборів на посаду Тростянецького міського голови, вступив на цю посаду з 21.11.2017 та цього ж дня склав присягу посадової особи місцевого самоврядування (а.с.31, 33 том 1). Рішенням Тростянецької міської ради 7 скликання від 21.11.2017 № 26 міському голові ОСОБА_1 присвоєно сьомий ранг посадової особи місцевого самоврядування у межах четвертої категорії посад (а.с.32 том 1).

Відтак, міський голова ОСОБА_1 є суб`єктом, на якого поширюється Закон України «Про запобігання корупції» та є суб`єктом відповідальності за вчинення правопорушення пов`язаного з корупцією, передбаченого частинами 1, 2 статті 172-7 КУпАП.

З протоколів про адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією, від 29 липня 2020 року №246/2020, № 247/2020, № 248/2020 та №249/2020 та доданих до них документів установлено, що ПП «Круглий двір» в особі директора ОСОБА_3 та Тростянецька міська рада в особі міського ОСОБА_1 21.05.2020 та 09.06.2020 підписали Договори № 179/05/21 та № 191/06/09 про публікацію інформаційних матеріалів у щотижневику «Круглий двір» (а.с.79,80, 267, 268 том 1).

ОСОБА_3 станом на момент укладення указаних Договорів від 21.05.2020 та від 09.06.2020 була близькою особою - дружиною ОСОБА_1 , що ним не заперечується і підтверджується поданою ним щорічною декларацією осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування за 2019 рік (а.с.36-51 том 1).

Крім того, станом на момент підписання ОСОБА_1 . Договорів від 21.05.2020 та від 09.06.2020 про публікацію інформаційних матеріалів у щотижневику «Круглий двір» ОСОБА_3 за даними Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань (а.с.59-66 том 1) та відповідно до Статуту ПП «Круглий двір», затвердженого зборами засновників 12.03.2016 року (а.с.67-70) була керівником, підписантом та засновником з часткою 69 % у статутному фонді ПП «Круглий двір».

На виконання укладених договорів Тростянецька міська рада на підставі Договору та Актів від 21.05.2020, Договору та Актів від 09.06.2020 перерахувала ПП «Круглий двір» 26.05.2020 кошти на загальну суму 520 грн. 27 коп., а також 26.06.2020 - 598 грн. 12 коп. як оплату послуг за публікацію та розміщення інформаційних матеріалів (а.с.80, 268 том 1).

Під час провадження у цій справі 09.09.2020 указані кошти були повернуті ПП «Круглий двір» на рахунок Тростянецької міської ради (а.с.91-94 том 3), а на підставі рішення загальних зборів засновників ПП «Круглий двір» від 16.12.2020 року ОСОБА_3 було безоплатно передано належну їй частку у Статутному фонді указаного підприємства ОСОБА_5 , останнього також обрано директором ПП «Круглий двір», викладено в новій редакції Статут підприємства, про що 21.12.2020 були внесені відповідні зміни до Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань (а.с.79-90,123 том 3).

Надаючи правову оцінку установленим обставинам, суд виходить з таких мотивів.

Правовий статус, склад та повноваження і порядок дій органів місцевого самоврядування та їх посадових осіб врегульовано Законом України «Про місцеве самоврядування», але терміни «реальний конфлікт інтересів», «потенційний конфлікт інтересів», «неправомірна вигода», «подарунок» вживаються у значенні, наведеному в Законі «Про запобігання корупції» № 1700-VII, що прямо зазначено у примітці до статті 59-1 названого Закону.

Сільський, селищний, міський голова укладає від імені територіальної громади, ради та її виконавчого комітету договори відповідно до законодавства, а з питань, віднесених до виключної компетенції ради, подає їх на затвердження відповідної ради (пункт 16 частини четвертої статті 42 Законом України «Про місцеве самоврядування»).

Закон № 1700-VII визначає правові та організаційні засади функціонування системи запобігання корупції в Україні, зміст та порядок застосування превентивних антикорупційних механізмів, правила щодо усунення недоліків корупційних правопорушень.

У статті 1 цього Закону надано значення термінів, які у ньому вживаються:

близькі особи - особи, які спільно проживають, пов`язані спільним побутом і мають взаємні права та обов`язки із суб`єктом, зазначеним у частині першій статті 3 цього Закону (крім осіб, взаємні права та обов`язки яких із суб`єктом не мають характеру сімейних), у тому числі особи, які спільно проживають, але не перебувають у шлюбі, а також - незалежно від зазначених умов - чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, рідний брат, рідна сестра, дід, баба, прадід, прабаба, внук, внучка, правнук, правнучка, зять, невістка, тесть, теща, свекор, свекруха, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, особа, яка перебуває під опікою або піклуванням згаданого суб`єкта;

реальний конфлікт інтересів - суперечність між приватним інтересом особи та її службовими чи представницькими повноваженнями, що впливає на об`єктивність або неупередженість прийняття рішень, або на вчинення чи невчинення дій під час виконання зазначених повноважень.

Складовими конфлікту інтересів (реального, потенційного) є: приватний інтерес (будь-який майновий чи немайновий), службові/представницькі повноваження (безпосередні та загальнослужбові), а співвідношення вказаних складових спричиняє виникнення реального конфлікту інтересів.

Приватний інтерес - будь-який майновий чи немайновий інтерес особи, у тому числі зумовлений особистими, сімейними, дружніми чи іншими позаслужбовими стосунками з фізичними чи юридичними особами, у тому числі ті, що виникають у зв`язку з членством або діяльністю в громадських, політичних, релігійних чи інших організаціях (абзац дванадцятий частини першої статті 1 Закону1700-VII).

Повертаючись до обставин цієї справи слід зазначити, що міський голова ОСОБА_1 , укладаючи від імені Тростянецької міської ради Договори № 179/05/21 та № 191/06/09 про публікацію інформаційних матеріалів у щотижневику «Круглий двір», мав відповідні службові повноваження дискреційного характеру, які передбачені пунктом 16 частини четвертої статті 42 Законом України «Про місцеве самоврядування».

Здійснення на території м.Тростянець іншими, крім ПП «Круглий двір», суб`єктами господарювання діяльності за КВЕД -2010 «58.13 - Видання газет» підтверджується листами головного управління статистики у Сумській області, Охтирського управління ГУ ДПС у Сумській області (а.с.82-86 том 1).

При цьому, ураховуючи, що засновником і керівником суб`єкта господарювання, який є контрагентом за цими договорами, є близька ОСОБА_1 особа, у останнього виник приватний інтерес у сфері виконання ним службових і представницьких повноважень, обумовлений особистими, сімейними відносинами, зокрема, інтерес майнового та немайнового характеру, які полягають у наданні можливості належному його дружині суб`єкту господарювання отримати дохід, який є джерелом формування фінансових ресурсів цього підприємства, за рахунок якого забезпечується діяльність та реалізація статутних його завдань).

Відтак, вважаю, що при поданні міському голові ОСОБА_1 на підпис проектів договорів про публікацію інформаційних матеріалів у щотижневику «Круглий двір» від 21.05.2020 та 09.06.2020 у останнього виник реальний конфлікт інтересів, про який він зобов`язаний був повідомити та вжити заходів його врегулювання з метою недопущення прийняття рішення в умовах реального конфлікту інтересів.

Так, відповідно до частини першої статті 28 Закону № 1700-VII особи, зазначені у пунктах 1, 2 частини першої статті 3 цього Закону, зобов`язані:

1) вживати заходів щодо недопущення виникнення реального, потенційного конфлікту інтересів;

2) повідомляти не пізніше наступного робочого дня з моменту, коли особа дізналася чи повинна була дізнатися про наявність у неї реального чи потенційного конфлікту інтересів безпосереднього керівника, а у випадку перебування особи на посаді, яка не передбачає наявності у неї безпосереднього керівника, або в колегіальному органі - Національне агентство чи інший визначений законом орган або колегіальний орган, під час виконання повноважень у якому виник конфлікт інтересів, відповідно;

3) не вчиняти дій та не приймати рішень в умовах реального конфлікту інтересів;

4) вживати заходів щодо врегулювання реального чи потенційного конфлікту інтересів.

Крім того, рішенням Тростянецької міської ради від 11.02.2020 № 56 затверджено План заходів щодо запобігання корупції у Тростянецькій міській раді на 2020 рік, за змістом пункту 8 якого, у тому числі на міського голову на постійній основі покладено вжиття заходів щодо запобігання виникнення конфлікту інтересів, виявлення конфлікту інтересів, сприяння його усуненню (а.с.185-188 том 1).

Деякі особливості врегулювання конфлікту інтересів, що виник у діяльності окремих категорій осіб, уповноважених на виконання функцій місцевого самоврядування, визначено положеннями статті 59-1 Закону України «Про місцеве самоврядування».

Проте, вважаю необґрунтованими доводи захисника Кравченка П.А. про те, що міський голова ОСОБА_1 за обставин, установлених судом у цій справі, зокрема при реалізації повноважень з підписання від імені міської ради договорів про публікацію інформаційних матеріалів у щотижневику «Круглий двір» повинен був діяти відповідно до статті 59-1 Закону України «Про місцеве самоврядування».

Так, статтею 59-1 Закону України «Про місцеве самоврядування» визначено особливий порядок врегулювання конфлікту інтересів, але такий порядок застосовується виключно під час участі міського голови чи депутата на засіданні відповідної ради, тобто під час їх участі у прийняття рішенні місцевою радою.

Натомість у цій справі мова йде не про участь міського голови у розгляді і прийнятті рішення міською радою, а про запобігання та врегулювання конфлікту інтересів під час реалізації міським головою одноособово його службових та представницьких повноважень, які визначені пунктом 16 частини четвертої статті 42 Законом України «Про місцеве самоврядування».

У контексті спірних правовідносин міський голова ОСОБА_1 повинен був керуватись приписами частини 1 статті 28 Закону № 1700-VII, який є спеціальним.

При цьому у контексті доводів захисника Кравченка П.А. про те, що у спірних правовідносинах спеціальною нормою на його думку є стаття 59-1 Закону України «Про місцеве самоврядування», вважаю необхідним зазначити, що відповідно до правової позиції, яка викладена у постанові Великої Палати Верховного Суду від 20.03.2019 року у справі №442/730/17, при застосуванні положень статті 59-1 Закону "Про місцеве самоврядування" 280/97-ВР та частини другої статті 35 Закону № 1700-VII, перевагу має спеціальний закон, яким є Закон «Про запобігання корупції» № 1700-VII.

Отже, як уже зазначено вище, лише під час прийняття на засіданні ради відповідного рішення міський голова чи депутат місцевої ради до відповідно до статті 59-1 Закону України «Про запобігання корупції» та частини другої статті 35 Закону № 1700-VI повинен самостійно публічно оголосити на засіданні місцевої ради про наявний конфлікт інтересів, а також відповідно до частини другої статті 35 Закону № 1700-VI утриматись від голосування за відповідне рішення.

Проте, у контексті установлених обставин справи міський голова ОСОБА_1 , який реалізовував одноособово надані йому повноваження, як особа, яка перебуває на посаді, яка не передбачає наявності у нього безпосереднього керівника, повинен був відповідно до пункту 2 частини першої статті 28 Закону № 1700 повідомити Національне агентство з питань запобігання корупції не пізніше наступного робочого дня з моменту, коли він дізнався чи повинен був дізнатися про наявність у нього реального конфлікту інтересів.

Доводи захисника про те, що ОСОБА_1 мав повідомити про конфлікт інтересів не Національне агентство з питань запобігання корупції, а відповідну постійну комісію Тростянецької міської ради, що передбачено частиною 2 статті 59-1 Закону України «Про місцеве самоврядування» є необґрунтованими, оскільки, як уже зазначалось вище, указана норма визначає лише алгоритм дій міського голови чи депутатів місцевої ради під час прийняття рішення на засіданні відповідної ради, і відповідно, на постійну комісію, визначену відповідною радою покладається контроль за дотриманням міським головою вимог частини першої цієї статті 59-1 Закон України «Про місцеве самоврядування» при розгляді, підготовці та прийнятті рішень відповідною радою.

Натомість, і міський голова під час одноособової реалізації ним службових і представницьких повноважень, і депутати місцевих рад (наприклад, при підготовці депутатських звернень) при виникненні реального конфлікту інтересів повинні діяти з урахуванням приписів частини 1 статті 28 Закону № 1700-VII.

Відповідно до листа заступника керівника Департаменту Національного агентства з питань запобігання корупції від 20.07.2020 № 34-02/33167/20 від Тростянецького міського голови ОСОБА_1 у період з 01.01.2020 по 08.07.2020 року повідомлення про наявність у нього реального чи потенційного конфлікту інтересів не надходило (а.с.87 том 1).

Таким чином, вищезазначені обставини, встановлені під час судового розгляд справи, вказують на те, що ОСОБА_1 вчинив адміністративні правопорушення, передбачені частиною 1 статті 172-7 КУпАП (неповідомлення особою у встановлених законом випадках та порядку про наявність у неї реального конфлікту інтересів) та частиною 2 статті 172-7 КУпАП (прийняття рішень в умовах реального конфлікту інтересів).

У контексті доводів захисника стосовно твердження у протоколах про те, що ОСОБА_1 обрав з-поміж інших юридичних осіб та фізичних осіб-підприємців на території м.Тростянець саме ПП «Круглий двір» слід зазначити, що такі посилання посадової особи, якою складено протоколи відносно ОСОБА_1 , судом розцінюється як обставина, яка вказує на наявність дискреції при прийнятті рішення стосовно укладення від імені міської ради договорів про публікацію інформаційних матеріалів, а не на порушення вимог Закону України «Про захист економічної конкуренції».

Вжиті під час розгляду справи заходи з повернення ПП «Круглий двір» Тростянецькій міській раді коштів, отриманих на виконання Договорів про публікацію інформаційних матеріалів у щотижневику «Круглий двір», безоплатного передання ОСОБА_3 своєї частки у Статутному фонді підприємства ОСОБА_5 та обрання його директором, не спростовують підстав для висновку про порушення ОСОБА_1 приписів частини 1 статті 28 Закону України «Про запобігання корупції» при підписанні 21.05.2020 та 09.06.2020 відповідних договорів. Ці обставини лише вказують на вжиття заходів стосовно недопущення в майбутньому виникнення у міського голови реального конфлікту інтересів.

Сам факт прийняття посадовою особою місцевого самоврядування рішення в умовах реального конфлікту інтересів компрометує таке рішення, та, як наслідок, нівелює довіру суспільства до органів місцевого самоврядування в цілому.

Адміністративне стягнення за вчинення правопорушення, пов`язаного з корупцією, а також правопорушень, передбачених статтями 212-15, 212-21 цього Кодексу, може бути накладено протягом шести місяців з дня його виявлення, але не пізніше двох років з дня його вчинення (частина 4 статті 38 КУпАП).

Днем виявлення правопорушення, є день, коли уповноваженим суб`єктом з протидії корупції під час перевірки зібрано достатньо доказів для прийняття рішення про складення протоколу про адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією.

З матеріалів справи установлено, що збір доказів у межах перевірки обставин, викладених у зверненні викривача про можливе вчинення корупційного правопорушення від 16.05.2020 (а.с.15 том 1) розпочато листом управління стратегічних розслідувань в Сумській області від 22.06.2020 року з метою спростування чи підтвердження факту вчинення посадовими особами Тростянецької міської ради порушень, передбачених частиною 1 та 2 статті 172-7 КУпАП (а.с.17,18 том 1). При цьому на подані уповноваженим органом Національної поліції до Тростянецької міської ради запити останньою запитувані документи протягом червня-липня 2020 не були надані.

Лист заступника керівника Департаменту Національного агентства з питань запобігання корупції від 20.07.2020 № 34-02/33167/20, яким підтверджуються не надходження від Тростянецького міського голови ОСОБА_1 у період з 01.01.2020 по 08.07.2020 року повідомлення про наявність у нього реального чи потенційного конфлікту інтересів, отримано Управлінням стратегічних розслідувань в Сумській області - 21.07.2020 (а.с.87 том 1).

Отже, датою виявлення правопорушень, які є предметом розгляду у цій справі необхідно вважати 21.07.2020.

За загальними правилами обчислення строку, які закріплені у положеннях Цивільного кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України та інших актах, перебіг строку починається з наступного дня після відповідної календарної дати або настання події, з якою пов`язано його початок. При цьому строк, визначений місяцями, закінчується у відповідне число останнього дня місяця цього строку.

Відтак, початок спливу шестимісячного строку для накладення адміністративного стягнення, який визначено частиною 4 статті 38 КУпАП, розпочався з наступного дня після дня його виявлення 21 липня 2020 року, тобто з 22 липня 2020 року. Закінчення цього строку припадає на момент настання відповідного числа останнього (шостого) місяця строку - 22 січня 2021 року

Згідно з пунктом 7 статті 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю у випадку закінчення на момент розгляду справи про адміністративне правопорушення строків, передбачених статтею 38 цього Кодексу.

Таким чином, оскільки на час ухвалення цієї постанови з моменту виявлення адміністративних правопорушення, пов`язаних з корупцією, минув шестимісячний строк, то відповідно до пункту 7 статті 247 КУпАП провадження у цій справі підлягає закриттю у зв`язку із закінченням на момент розгляду справи про адміністративне правопорушення строків, передбачених статтею 38 цього Кодексу.

На підставі викладеного та керуючись статтями 38, 247, 251, 266, 284 КУпАП України, суддя

П О С Т А НО В И В:

Визнати ОСОБА_1 винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбачених частинами 1, 2 статті 172-7 КУпАП.

Провадження в об`єднаній справі про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за частинами 1, 2 статті 172-7 КУпАП закрити на підставі пункту 7 частини 1 статті 247 КУпАП у зв`язку з закінченням на момент розгляду справи про адміністративне правопорушення строків, передбачених статті 38 КУпАП.

Постанова може бути оскаржена в апеляційному порядку до Сумського апеляційного суду через Тростянецький районний суд Сумської області шляхом подання апеляційної скарги протягом десяти днів з дня винесення постанови.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Суддя М. В. Щербаченко