Справа №: 700/28/21
Провадження № 3/700/35/21
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

08 лютого 2021 року смт.Лисянка

Суддя Лисянського районного суду Черкаської області Яценко Г.М., розглянувши матеріали, які надійшли з сектру поліцейської діяльності №2 Звенигородського районгого відділу поліції ГУНП в Черкаській області про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , проживаючу за адресою: АДРЕСА_1 , працюючу «Техно Союз «Д» м.Київ, за ч. 1 ст. 44-3 Кодексу України про адміністративні правопорушення,

УСТАНОВИВ:

З сектру поліцейської діяльності №2 Звенигородського районгого відділу поліції ГУНП в Черкаській області до Лисянського районного суду Черкаської області, 20.01.2021 року надійшли адміністративні матеріали, відносно громадянки України ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , про скоєння нею дій, відповідальність за що передбачена ч.1 ст. 44-3 КУпАП України.

Згідно протоколу про адміністративне правопорушення від 07.01.2021 року серії ГП №560482, 07 січня 2021 року о 15:30 год ОСОБА_1 перебувала у магазині « ІНФОРМАЦІЯ_2 » за адресою: АДРЕСА_2 без засобів індивідуального захисту, чим порушила пп.1 п.10 постанови КМУ від 22.07.2020 року №641 «Про встановлення карантину та запровадження посилених протиепідемілогічних заходів на території із значним поширенням гострої респіраторної хвороби СOVID-19» та постанову КМУ від 12.09.2020 року №1236 «Про встановлення карантину та запровадження посилених протиепідемілогічних заходів на території із значним поширенням гострої респіраторної хвороби СOVID-19».

У судовому засіданні ОСОБА_1 свою вину не визнала та пояснила, що дійсно перебуваючи у магазині « ІНФОРМАЦІЯ_2 » за адресою: АДРЕСА_2 , без засобів індивідуального захисту, оскільки через свою хворобу вона не може користуватися маскою та перчатками.

Вислухавши особу, яка притягується до адміністративної відповідальності, розглянувши матеріали справи про адміністративне правопорушення, суд дійшов висновку, що адміністративні матеріали про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за ч.1 ст.44-3 КУпАП, необхідно закрити у зв`язку із відсутністю у діях останньої складу адміністративного правопорушення, виходячи із наступного.

Згідно ст.1 КУпАП, завданням Кодексу України про адміністративні правопорушення є охорона прав і свобод громадян, власності, конституційного ладу України, прав і законних інтересів підприємств, установ і організацій, встановленого правопорядку, зміцнення законності, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі точного і неухильного додержання Конституції і законів України, поваги до прав, честі і гідності інших громадян, до правил співжиття, сумлінного виконання своїх обов`язків, відповідальності перед суспільством.

Відповідно до ч.ч. 1-3 ст. 7 КУпАП, ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності. Застосування уповноваженими на те органами і посадовими особами заходів адміністративного впливу провадиться в межах їх компетенції, у точній відповідності з законом.

Згідно ст.278 КУпАП, під час підготовки до розгляду справи про адміністративне правопорушення суддя повинен перевірити:

1) чи належить до його компетенції розгляд даної справи;

2) чи правильно складено протокол та інші матеріали справи про адміністративне правопорушення;

3) чи сповіщено осіб, які беруть участь у розгляді справи, про час і місце її розгляду;

4) чи витребувано необхідні додаткові матеріали;

5) чи підлягають задоволенню клопотання особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілого, їх законних представників і адвоката.

Диспозицією ст.44-3 КУпАП передбачено адміністративну відповідальність за порушення правил щодо карантину людей, санітарно-гігієнічних, санітарно-протиепідемічних правил і норм, передбачених Законом України «Про захист населення від інфекційних хвороб», іншими актами законодавства, а також рішень органів місцевого самоврядування з питань боротьби з інфекційними хворобами.

Вказана норма закону є банкетною, тому серед ознак, які мають бути відображені при викладенні суті даного правопорушення, обов`язковим є наведення конкретного нормативно-правового акту, яким встановлюються відповідні правила та яких така особа, яка притягується до адміністративної відповідальності, не дотрималася, порушивши тим самим законодавчі приписи.

У протоколі про адміністративне правопорушення вказано, що ОСОБА_1 перебувала в магазині « ІНФОРМАЦІЯ_2 » за адресою: АДРЕСА_2 без вдягнутих засобів індивідуального захисту, чим порушила пп.4 п.10 постанови КМУ від 22.07.2020 року №641 «Про встановлення карантину та запровадження посилених протиепідемілогічних заходів на території із значним поширенням гострої респіраторної хвороби СOVID-19» та постанову КМУ від 12.09.2020 року №1236 «Про встановлення карантину та запровадження посилених протиепідемілогічних заходів на території із значним поширенням гострої респіраторної хвороби СOVID-19».

Однак, станом на 07.01.2021 року постанова Кабінету Міністрів України від 22.07.2020 року №641, зокрема п.10, втратив чинність на підставі постанови КМУ від 09.12.2020 року №1236 «Про встановлення карантину та запровадження посилених протиепідемілогічних заходів на території із значним поширенням гострої респіраторної хвороби СOVID-19». Посилаючись на постанову КМУ від 12.09.2020 року №1236 поліцейський СРПП Лисянського СПД №2 Звенигородського РВГ ГУНП в Черкаській області ОСОБА_2 взагалі не зазначив пункт який порушила ОСОБА_1 .

Крім того, з довідки МСЕ №038703 та посвідчення № НОМЕР_1 , вбачається, що ОСОБА_1 , 1968 року народження є інвалідом другої групи з дитинства.

Обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених ст.255 цього Кодексу.

Проте, як вбачається з матеріалів справи, під час складення протоколу про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 інспектором поліції було порушено вимоги ст.255 КУпАП та не зібрано достатньої кількості доказів, які б підтверджували її вину у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст.44-3 КУпАП - до матеріалів справи не додано належного доказу його вчинення, зокрема відсутні пояснення свідків та докази у виді фото чи відео фіксації.

Згідно зі ст.7 КУпАП, ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

Статтею 8 Конституції України передбачено, що в Україні визнається і діє принцип верховенства права. Відповідно до положень ст.9 Конституції України та ст.17 Закону України «Про міжнародні договори», від 22.12.1993 року, міжнародні договори, згода на обов`язковість яких дана Верховною Радою України, є частиною національного законодавства України. Передбачено також, що коли міжнародним договором встановлені інші права, ніж ті, що передбачені законодавством України, то застосовуються правила міжнародного договору.

01.07.1997 року Україна ратифікувала зазначену Конвенцію і Протоколи 1, 2, 4, 7, 11, чим визнала її дію в національній правовій системі, а також обов`язковість рішень Європейського суду з прав людини, які стосуються тлумачення та застосування норм Конвенції.

Згідно з ч.2 ст.6 Європейської Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини, від 04.11.1950 року, кожен, кого обвинувачено у вчиненні кримінального правопорушення, вважається невинуватим доти, доки його вину не буде доведено в законному порядку.

У рішеннях ЄСПЛ значну роль у розширенні сфери застосування п.2 ст.6 Конвенції грає тлумачення двох ключових понять цієї статті - «кримінальне обвинувачення» і «суперечки про громадянські права». У справі «Кадубец проти Словаччини» Eur. Court H.R. Kadubec v. Slovakia, Judgment of 2 September 1998. Reports. 1998 VI. представник держави-відповідача наполягав на тому, що в цій справі йдеться про адміністративний проступок, а не про кримінальне звинувачення, і, отже ст. 6 не може бути застосована. Однак Європейський суд з прав людини не погодився з аргументом відповідача, хоча і визнав, що внутрішнє право країни не вважає кримінальними діяння, за вчинення якого був покараний заявник. Проте ця обставина, на думку Суду, не має великого значення, так само як і те, який державний орган розглядав справу.

Таким чином, зазначена міжнародно-правова норма гарантує кожній людині доведення вини тільки в законному порядку на підставі законно здобутих доказів.

Відповідно до принципу «поза розумним сумнівом», зміст якого сформульований у п.43 рішення Європейського суду з прав людини ЄСПЛ у справі «Кобець проти України» від 14.02.2008 р., доказування, зокрема, має випливати із сукупності ознак чи неспростовних презумпції, достатньо вагомих, чітких та узгоджених між собою, а за відсутності таких ознак не можна констатувати, що винуватість обвинуваченого доведено поза розумним сумнівом.

Оцінюючи надані докази в їх сукупності, суд дійшов висновку про недоведеність вини ОСОБА_1 у вчиненні нею адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.44-3 КУпАП, суть якого викладена у протоколі про адміністративне правопорушення. Беручи до уваги загальний правовий принцип, закріплений у ст.62 Конституції України, який передбачає, що обвинувачення не може ґрунтуватися на припущеннях, усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь, суд вважає, що в діях ОСОБА_1 відсутній склад адміністративного правопорушення, передбачений ч.1 ст.44-3 КУпАП.

Відповідно до ст. 247 КУпАП, провадження у справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю у випадку відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

Керуючись ст.ст.44-3, 247, 284 Кодексу України про адміністративні правопорушення, ст.ст.8, 9, 62 Конституції України, суд,

п о с т а н о в и в :

Справу про адміністративне правопорушення у відношенні ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 за ч.1 ст.44-3 Кодексу України про адміністративні правопорушення провадженням закрити у зв`язку з відсутністю складу адміністративного правопорушення.

Постанову у справі про адміністративне правопорушення може бути оскаржено до Черкаського апеляційного суду на протязі десяти днів, з дня винесення постанови.

Суддя Г.М.Яценко