Провадження № 3/712/374/21
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

01 лютого 2021 року, суддя Соснівського районного суду м. Черкаси Кончина О.І., за участю захисника Крушельницької М.Р., розглянувши адміністративні матеріали справи відносно ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , проживаючої: АДРЕСА_1 , працюючої продавцем магазину «Бістро», про притягнення до адміністративної відповідальності за ст. 44-3 КУпАП,

ВСТАНОВИВ:

Відповідно до протоколу про адміністративне правопорушення серії ВАБ №359155 від 04.11.2020, ОСОБА_1 04.11.2020 близько 19:50 год. за адресою: м. Черкаси, бул. Шевченка, 208/1, в кіоску « ІНФОРМАЦІЯ_2 », здійснила порушення умов карантину, постанови КМУ.

ОСОБА_1 в судове засідання не з`явилась.

Захисник Крушельницька М.Р. яка діє в інтересах ОСОБА_1 в судовому засіданні вказала, що протокол про адміністративне правопорушення складений відносно останньої, необґрунтовано та суперечить чинному законодавству. В протоколі про адміністративне правопорушення уповноваженою особою Черкаського ВП ГУНП в Черкаській області не було конкретизовано яку постанову та який пункт постанови КМУ ОСОБА_1 порушила. Крім того, ОСОБА_1 не є безпосереднім суб`єктом, що здійснює зазначені в протоколі діяльність, в розумінні ст. 44-3 КУпАП. Згідно з рапорту дільничного офіцеру поліції не вірно встановлено особу, замість « ОСОБА_2 » встановлено « ОСОБА_3 ». В матеріалах справи відсутні докази, якими було зафіксовано відсутність у ОСОБА_1 засобів індивідуального захисту та вказували, що саме було порушено в умовах карнтину. Просила закрити провадження у справі відносно останньої, у зв`язку з відсутністю в її діях складу адміністративного правопорушення та приєднати до матеріалів справи заперечення.

Заслухавши захисника Крушельницьку М.Р. дослідивши матеріали справи, суддя приходить до наступного.

Відповідно до вимог ст. 245 КУпАП завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є, зокрема, своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин справи.

Згідно з ст. 280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до ст. 9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Згідно з ст. 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Так, ст.44-3КУпАП передбачає адміністративну відповідальність за порушення правил щодо карантину людей, санітарно-гігієнічних, санітарно-протиепідемічних правил і норм, передбачених Законом України"Про захист населення від інфекційних хвороб", іншими актами законодавства, а також рішень органів місцевого самоврядування з питань боротьби з інфекційними хворобами.

Із змісту положень ч.ч.1, 3-4 ст.29 Закону України «Про захист населення від інфекційних хвороб» №1645-III від 06.04.2000 вбачається, що карантин встановлюється та відміняється Кабінетом Міністрів України. Рішення про встановлення карантину, а також про його відміну негайно доводиться до відома населення відповідної території через засоби масової інформації. Карантин встановлюється на період, необхідний для ліквідації епідемії чи спалаху особливо небезпечної інфекційної хвороби. На цей період можуть змінюватися режими роботи підприємств, установ, організацій, вноситися інші необхідні зміни щодо умов їх виробничої та іншої діяльності.

Стаття 44-3 КУпАП не визначає конкретних правил карантину, за порушення яких настає відповідальність, проте такі правила встановлюються відповідними актами законодавства. Отже, диспозиція вказаної норми є бланкетною, тобто такою, що відсилає до норм іншого нормативно-правового акта, тому, формулюючи суть правопорушення, вказівка на нормативний акт, його статті, частини, пункти, вимоги яких порушені, є обов`язковою.

Статтею 1 вказаного Закону визначено, що карантин це адміністративні та медико-санітарні заходи, що застосовуються для запобігання поширення особливо небезпечних інфекційних хвороб.

Протокол про адміністративне правопорушення є офіційним документом, до якого встановлені певні вимоги щодо його змісту та форми. Обов`язок щодо належного складання протоколу та надання доказів для підтвердження викладених у протоколі відомостей покладається на особу, яка його складає, і не може бути перекладено на суд.

Статтею 256 КУпАП, яка передбачає вимоги до змісту протоколу про адміністративне правопорушення, передбачено, що у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються, поміж іншого, дата і місце його складення, посада, прізвище, ім`я, по батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності (у разі її виявлення); місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих, якщо вони є; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості, необхідні для вирішення справи,при наявності свідків і потерпілих протокол може бути підписано також і цими особами.

Обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу.

Суд (суддя) законодавчо позбавлений права збирати докази вини (брати на себе функції обвинувачення). Це підтверджено не тільки міжнародним правом, але і національної судовою практикою. Принцип диспозитивності є одним із засадничих в українському та міжнародному судочинстві.

Крім того, згідно з п. 4 ч. 3 ст. 129 Конституції України, однією із засад судочинства є змагальність сторін і закон не покладає на суд обов`язок збирати докази винуватості чи невинуватості особи.

Враховуючи практику Європейського суду з прав людини, яка, згідно зі ст. 17 Закону України від 23 лютого 2006 року № 3477-IV «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» застосовується при розгляді справ як джерело права, зокрема справу «Пол і Одрі Едвардс проти Об`єднаного Королівства» (№46477/99), суд зазначив, що компетентні органи завжди повинні докладати серйозних зусиль для з`ясування обставин справи і не повинні керуватись необдуманими або необґрунтованими висновками для розслідування, або в якості підстав для прийняття рішень.

В протоколі про адміністративне правопорушення, який надійшов до суду, не зазначено суть правопорушення, а саме, які дії (бездіяльність) порушують зазначений у протоколі нормативний акт. Крім того невірно зазначено відомості про особу, яка притягується до адміністративної відповідальності, а саме замість « ОСОБА_2 » встановлено « ОСОБА_3 ».

Згідно з ст. 55 Господарського кодексу України, суб`єктами господарювання визнаються учасники господарських відносин, які здійснюють господарську діяльність, реалізуючи господарську компетенцію (сукупність господарських прав та обов`язків), мають відокремлене майно і несуть відповідальність за своїми зобов`язаннями в межах цього майна, крім випадків, передбачених законодавством.

Отже, на доведеність вини ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 44-3 КУпАП інспектором не було надано підтверджуючі документи на підтвердження того, що ОСОБА_1 є посадовою особою та несе адміністративну відповідальність за порушення правил щодо карантину людей, санітарно-гігієнічних, санітарно-протиепідемічних правил і норм, передбачених Законом України "Про захист населення від інфекційних хвороб", іншими актами законодавства, а також рішень органів місцевого самоврядування з питань боротьби з інфекційними хворобами.

В судовому засіданні встановлено, що відповідно до виписки з Єдиного державного реєстру юридичних осіб та фізичних осіб підприємців серії ААВ № 801665 ОСОБА_4 є суб`єктом господарювання та відповідно до договору оренди від 01.01.2020 здійснює діяльність за адресою АДРЕСА_2 , де знаходиться приміщення кафе « ІНФОРМАЦІЯ_2 ».

Згідно з трудовим договором ОСОБА_1 перебуває в трудових відносинах з ФОП ОСОБА_4 та займає посаду продавець, про що свідчить трудовий договір від 16.06.2016, отже, виконує обов`язки, як найманий працівник та не є фізичною особою підприємцем та посадовою особою.

Відповідно до положень п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за обставин: відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

З урахуванням викладеного суддя приходить до висновку про те, що у діях ОСОБА_1 відсутній склад адміністративного правопорушення, викладеного у протоколі про адміністративне правопорушення.

Оцінивши надані суду докази, суддя вважає за необхідне провадження у справі закрити відповідно до ст. 247 п. 1, ст. 284 ч. 1 п. 3 КУпАП у зв`язку з відсутністю в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення.

На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 44-3, 247, 283, 284 КУпАП, суддя,

ПОСТАНОВИВ :

Провадження у справі відносно ОСОБА_1 за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 44-3 КУпАП закрити у зв`язку з відсутністю в її діях складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена до Черкаського апеляційного суду через суд першої інстанції протягом 10 днів з дня винесення постанови.

Суддя Соснівського районного

суду м. Черкаси О.І.Кончина