П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

01.12.2021 м. Бар Вінницької області

Суддя Барського районного суду Вінницької області Салдан Ю. О., розглянувши за участі секретаря судового засідання Гаврищук К. М., особи, яка притягується до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , справу про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянки України, зі слів не працевлаштована, яка проживає за адресою: АДРЕСА_1 , за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого частиною 1 статті 44-3 Кодексу України про адміністративні правопорушення (далі КУпАП),

УСТАНОВИЛА :

Відповідно до протоколу про адміністративне правопорушення серії ВАБ № 771735 від 27.10.2021, складеного ДОП СП ВП № 1 Жмеринського РВП ГУНП у Вінницькій області Ніколаєвим М. В., ОСОБА_1 ставиться за вину те, що 27.10.2021 о 14.20 проведено перевірку шиноремонтної установи, за адресою: м. Бар, вул. Героїв Майдану, 61, щодо додержання карантинних обмежень, визначених постановою № 1236 КМУ від 09.12.2020 (зі змінами від 13.09.2021). Під час перевірки встановлено, що працівник шиноремонтної установи ОСОБА_1 перебувала без посвідчення, що засвідчує особу, чим вчинила правопорушення передбачене частиною 1 статті 44-3 КУпАП.

Завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення, які передбачені статтею 245 КУпАП, є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом.

Згідно із статтею 280 КУпАП, орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

У судовому засіданні ОСОБА_1 пояснила, що шиноремонтна установа є власністю її чоловіка, який є фізичною особо-підприємцем, і придбана у шлюбі. Водночас пояснила, що не є працівником установи. 27.10.2021 в обідню пору принесла обід чоловікові. Коли чоловік від`їхав на вакцинацію, вона залишилась на шиномонтажі, щоб не залишати його без нагляду. В цей момент, коли вона знаходилась на території шиномонтажної установи, приїхали працівники поліції з перевіркою і пред`явили вимогу надати документи, що посвідчують особу. Однак паспорта у ОСОБА_1 при собі не було і вона відразу зателефонувала чоловікові, щоб привіз його. Через декілька хвилин приїхав чоловік з паспортом і ОСОБА_1 пред`явила його поліцейським. Більше жодних протоколів поліцейські не складали.

Дослідивши матеріали справи та заслухавши ОСОБА_1 , суд дійшов таких висновків.

Частиною 1 статті 44-3 КУпАП передбачено адміністративну відповідальність за порушення правил щодо карантину людей, санітарно-гігієнічних, санітарно-протиепідемічних правил і норм, передбачених Законом України «Про захист населення від інфекційних хвороб», іншими актами законодавства, а також рішень органів місцевого самоврядування з питань боротьби з інфекційними хворобами.

Згідно з вимогами статті 256 КУпАП у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються, зокрема, суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення, а також інші відомості, необхідні для вирішення справи.

Водночас, суть адміністративного правопорушення повинна точно відповідати ознакам складу адміністративного правопорушення, зазначеним у статті КУпАП або нормах інших нормативно-правових актів, якими передбачена відповідальність за вчинення чітко визначених протиправних дій.

Норма частини 1 статті 44-3 КУпАП має бланкетний характер, оскільки в самій статті не перелічено усіх правил щодо карантину людей, за порушення яких настає адміністративна відповідальність. Тому викладаючи суть такого адміністративного правопорушення особа, яка склала протокол, обов`язково повинна зазначити посилання на конкретний пункт нормативно-правового акта, яким встановлено відповідне правило карантину, котрого не дотрималась особа, що притягається до адміністративної відповідальності, порушивши тим самим законодавчі приписи. Конкретне правило щодо карантину людей, порушення якого ставиться за вину особі, повинно бути чинним на момент вчинення правопорушення саме в тій редакції, яка викладена у протоколі про адміністративне правопорушення. З огляду на те, що за період пандемії коронавірусної хвороби правила карантину неодноразово змінювались залежно від епідемічної ситуації в конкретний момент часу, без вказівки на актуальне правило карантину, порушення якого ставиться за вину особі, неможливо встановити наявність складу цього правопорушення в діях особи, яка притягається до відповідальності, оскільки відсутність такої вказівки свідчить про відсутність формулювання обвинувачення, яке повинно бути конкретним і зрозумілим.

ОСОБА_1 у протоколі про адміністративне правопорушення ставиться за вину порушення постанови КМУ № 1236 від 09.12.2020 в цілому, без вказівки на конкретний пункт нормативного акту.

Станом на 27.10.2021 (дата вчинення порушення, зазначена у протоколі), чинна редакція постанови Кабінету Міністрів України № 1236 від 09.12.2020 містила 44 пункти. Який саме з цих пунктів порушила ОСОБА_1 у протоколі не зазначено, а отже не конкретизовано обвинувачення.

Проаналізувавши викладений у протоколі зміст порушення та норми постанови КМУ № 1236 від 09.12.2020, суд дійшов висновку, що правопорушення, яке інкримінується ОСОБА_1 підпадає під дію підпункту 2 пункту 2-2 постанови Кабінету Міністрів України № 1236 від 09.12.2020, у такому формулюванні: «з 17 червня 2021 р. на території України встановлюється зелений рівень епідемічної небезпеки, відповідно до якого забороняється: перебування на вулицях без документів, що посвідчують особу, підтверджують громадянство чи її спеціальний статус, без посвідчення про взяття на облік бездомної особи, довідки про звернення за захистом в Україні».

Отже, за змістом вказаної норми порушенням правил карантину людей є перебування на вулицях без відповідних документів.

Як зазначено у самому протоколі: «під час перевірки шиноремонтної установи працівник шиноремонтної установи ОСОБА_1 перебувала без посвідчення, що засвідчує особу». Тобто у протоколі немає вказівки на той факт, що ОСОБА_1 перебувала без відповідних документів на вулиці.

У письмових поясненнях свідків ОСОБА_2 і ОСОБА_3 також зазначено, що під час перевірки шиноремонтної установи за адресою м. Бар, вул. Г.Майдану, 1 працівниця та водночас співвласниця даної установи ОСОБА_1 перебувала без посвідчення, що засвідчує особу.

Отже, зміст пояснень ОСОБА_1 , дані протоколу і письмових пояснень свідків дають підстави для висновку, що ОСОБА_1 в момент перевірки документів знаходилася на території належної її чоловікові шиномонтажної установи.

Однак, заборони перебування в будь-яких приміщеннях, на території будь-яких установ без документів, що посвідчують особу, підтверджують громадянство чи її спеціальний статус, без посвідчення про взяття на облік бездомної особи, довідки про звернення за захистом в Україні, вказаний підпункт 2 пункту 2-2 постанови Кабінету Міністрів України № 1236 від 09.12.2020 не містить.

На підставі викладеного суд дійшов висновку, що в діях ОСОБА_1 відсутній склад адміністративного правопорушення, передбаченого частиною 1 статті 44-3 КУпАП.

Відповідно до пункту 1 статті 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.

Отже, провадження у справі слід закрити за відсутністю складу адміністративного правопорушення на підставі пункту 1 статті 247 КУпАП.

Керуючись ч. 1 ст. 44-3, ст. 245, п. 1 ст. 247, ст. 256, ст. 278 КУпАП, суддя

ПОСТАНОВИЛА:

Провадження у справі про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за частиною 1 статті 44-3 КУпАП закрити на підставі пункту 1 статті 247 КУпАП за відсутністю складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена до Вінницького апеляційного суду, через Барський районний суд Вінницької області, протягом 10-ти днів з дня її винесення.

Суддя Юлія САЛДАН