Єдиний унікальний номер 448/1183/21
Провадження № 3/448/628/21
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

17.11.2021 року суддя Мостиського районного суду Львівської області Кічак Ю.В., розглянувши матеріали справи про адміністративне правопорушення, що надійшли з Відділення поліції №1 Яворівського районного відділу поліції ГУНП у Львівській області, про притягнення до адміністративної відповідальності:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки м.Мостиська Львівської області, жительки та зареєстрованої за адресою: АДРЕСА_1 , громадянки України, приватного підприємця,

за ст.173 КУпАП,

В С Т А Н О В И В:

На адресу Мостиського районного суду Львівської області з Відділення поліції №1 Яворівського районного відділу поліції ГУНП у Львівській області надійшли матеріали справи про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 за ст.173 КУпАП.

Згідно протоколу про адміністративне правопорушення серії ВАБ №109450 від 15.09.2021р., складеного начальником СВГ ВП Яворівського РВП ГУ НП у Львівській області Козак В.М. відносно ОСОБА_1 відомо, що 15.09.2021р. близько 08:30 год. та загалом систематично із серпня 2021р. по теперішній час ОСОБА_1 , перебуваючи на території Мостиська Другої ЗОШ І-ІІ ступенів образливо чіпляється, ображає, виражається нецензурними словами до ОСОБА_2 , порушуючи порядок та спокій громадян, вчителів, батьків та учнів даної школи.

Вказано, що такими своїми діями ОСОБА_1 вчинила правопорушення, передбачене ст.173 КУпАП.

ОСОБА_1 в судовому засіданні своєї провини не визнала та пояснила, що між нею та вчителем ОСОБА_2 існує конфлікт з приводу невжиття останньою як педагогом заходів для забезпечення належної дисципліни між учнями в класі, де навчається її ( ОСОБА_1 ) дитина, зокрема дисципліни після закінчення уроків. З цього приводу, зокрема на бездіяльність вчительки ОСОБА_2 щодо забезпечення дисципліни вона зверталася і до дирекції школи і в управління освіти. Вказала, що 14.09.2021р. вона бачила як у школі її ( ОСОБА_1 ) дитину бив інший хлопець, відповідно з цього приводу зробила зауваження вчительці ОСОБА_2 , а остання у відповідь почала вияснювати відносини з приводу пліток та не вислухала її. Щодо події, яка мала місце 15.09.2021р. у ранковий час, то ствердила, що хотіла бути присутня на уроці, однак вчителька ОСОБА_3 їй не дозволила. В подальшому хотіла поговорити з вчителем, однак така пішла викликати працівників поліції. Заперечила ті обставини, що 15.09.2021р. о 08.30 на території школи при спілкуванні з вчителем ОСОБА_2 вона кричала, вживала нецензурну лексику, образливо чіплялася чи ображала останню, натомість лише розмовляла з нею в підвищеному тоні.

Потерпіла ОСОБА_2 в судовому засіданні пояснила, що є вчителем у початкових класах Мостиська Другої ЗОШ І-ІІ ступенівта відповідно вчителем сина ОСОБА_1 , який навчається у першому класі. Між ОСОБА_1 та іншими батьками в класі виникали непорозуміння з приводу збирання коштів на закупівлю засобів гігієни, закупівлю зошитів і т.і. 14.09.2021р. ОСОБА_1 зробила їй (Мицак) зауваження з приводу того, що в її сина остання шафка в роздягальні та що між її сином та іншим хлопцем виникають інциденти, відповідно наступного дня були вжиті заходи для заміни шафки. 15.09.2021р. ОСОБА_1 без будь-якого попередження хотіла бути присутня на уроках, однак під час навчального процесу в період карантину це заборонено. Відповідно ОСОБА_1 не було допущено на урок до учнів. В подальшому, при виході на подвір`я між ОСОБА_1 , нею, а також батьками відбулася розмова в підвищеному тоні, після чого вона, ОСОБА_2 , викликала поліцію.

Допитана у судовому засіданні в якості свідка ОСОБА_4 , попереджена про кримінальну відповідальність за ст.ст.384, 385 КК України, пояснила, що є директором у Мостиська Другій ЗОШ І-ІІ ступенів та 15.09.2021р. до неї зателефонувала ОСОБА_1 та попросила прийти в приміщення школи, де розміщені початкові класи. Коли вона (свідок) прийшла, то ОСОБА_1 , вчителька ОСОБА_2 були на подвір`ї школи та голосно розмовляли, потім підійшли інші батьки. Будь-якої нецензурної лайки від осіб, зокрема і від ОСОБА_1 вона (свідок) не чула.

Допитана у судовому засіданні в якості свідка ОСОБА_5 , попереджена про кримінальну відповідальність за ст.ст.384, 385 КК України, пояснила, що 15.09.2021р. біля школи була очевидцем конфлікту між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 з приводу бійки між дітьми, однак нецензурної лайки від ОСОБА_1 вона (свідок) не чула.

Допитана у судовому засіданні в якості свідка ОСОБА_6 , попереджена про кримінальну відповідальність за ст.ст.384, 385 КК України, пояснила, що вона (свідок) є бабою одного з учнів та 15.09.2021р. у ранковий час вона чула, що ОСОБА_1 хотіла йти на урок, однак вчитель сказала їй, що не можна; далі біля школи була очевидцем розмови між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , однак будь-якої нецензурної лайки від ОСОБА_1 вона (свідок) не чула.

Заслухавши пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності ОСОБА_7 , пояснення потерпілої ОСОБА_2 та показання свідків, перевіривши матеріали вказаної справи, приходжу до наступного висновку.

Відповідно до ст.1 КУпАП завданням Кодексу України про адміністративні правопорушення є охорона прав і свобод громадян, власності, конституційного ладу України, прав і законних інтересів підприємств, установ і організацій, встановленого правопорядку, зміцнення законності, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі точного і неухильного додержання Конституції України і законів України, поваги до прав, честі і гідності інших громадян, до правил співжиття, сумлінного виконання своїх обов`язків, відповідальності перед суспільством.

Виходячи з положень ст.7 КпАП України, забезпечення законності при застосуванні заходів адміністративного примусу передбачає не тільки наявність законних підстав для застосування адміністративного стягнення, але і дотримання встановленого законом порядку притягнення особи до адміністративної відповідальності.

Відповідно до ст.256 КУпАП у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються: дата і місце його складення, посада, прізвище, ім`я, по батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності (у разі її виявлення); місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих, прізвище викривача (за його письмовою згодою), якщо вони є; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості, необхідні для вирішення справи. Якщо правопорушенням заподіяно матеріальну шкоду, про це також зазначається в протокол.

Згідно ст.280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в її вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи

Адміністративним правопорушенням (проступком), як визначено ст.9 КУпАП, визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Так, згідно протоколу про адміністративне правопорушення серії ВАБ №109450 від 15.09.2021р., складеного начальником СВГ ВП Яворівського РВП ГУ НП у Львівській області Козак В.М. відносно ОСОБА_1 слідує те, що 15.09.2021р. близько 08:30год. та загалом систематично із серпня 2021р. по теперішній час ОСОБА_1 , перебуваючи на території Мостиська Другої ЗОШ І-ІІ ступенів образливо чіпляється, ображає, виражається нецензурними словами до ОСОБА_2 , порушуючи порядок та спокій громадян, вчителів, батьків та учнів даної школи.

До протоколу на підтвердження викладених в ньому обставин долучено заяву ОСОБА_2 та її письмові пояснення від 15.09.2021р., а також письмові пояснення ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 та ОСОБА_12 .

Слід вказати, що вказані письмові пояснення осіб не є чіткими в частині зазначення часу, місць та конкретних діянь, якими ОСОБА_1 порушувала порядок та їх спокій чи спокій інших громадян, а такі лише в загальному вигляді описують поведінку ОСОБА_1 , неприязнь осіб до ОСОБА_1 і т і.

Як вбачається із пояснень ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , наданих ними в судовому засіданні, так і з досліджених матеріалів справи, між ними існує тривале непорозуміння (конфлікт між матір`ю учня та вчителем) з приводу невжиття останньою як педагогом заходів для забезпечення належної дисципліни між учнями в класі поза межами навчального процесу.

Разом з тим, диспозиція ст.173 КУпАП передбачає адміністративну відповідальність за дрібне хуліганство.

Об`єктом цього правопорушення є суспільні відносини у сфері громадського порядку.

Хоча законодавство України й не містить чіткого визначення поняття громадського порядку, в той час безперечним є те, що він полягає у таких обумовлених потребами суспільства врегульованих правовими та іншими соціальними нормами умовах, які мають на меті забезпечення спокійної обстановки суспільного життя, створення нормальних максимально сприятливих умов для праці і відпочинку людей, для діяльності державних органів, підприємств, установ та організацій.

Об`єктивна сторона адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП, полягає у нецензурній лайці в громадських місцях, образливому чіплянню до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Під нецензурною лайкою, як формою дрібного хуліганства, необхідно розуміти найбільш цинічні лайки, що належать, як правило, до сфери статевих відносин, непристойні висловлювання, один із найогидніших різновидів словесної брутальності.

Натомість, в ході розгляду даної справи факт вжиття з боку ОСОБА_1 такої нецензурної лайки не віднайшов свого підтвердження.

Під образливим чіплянням до громадян необхідно розуміти докучливу поведінку, пов`язану з образливими діями, що зневажають честь і гідність людини та утискають будь-чию волю, до того ж у грубій розв`язній манері.

Проте, такого ставлення ОСОБА_1 до будь - якої особи в межах цієї справи не встановлено.

Місце вчинення правопорушення, а саме громадське місце, є обов`язковою ознакою об`єктивної сторони правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП. Під громадським місцем необхідно розуміти загальнодоступні місця, зокрема вулиці, сквери, парки, ринки, дворові території, частини будь-якої будівлі, споруди, які доступні або відкриті для населення вільно, чи за запрошенням, або за плату, постійно, періодично або час від часу.

Суб`єктивна сторона адміністративного правопорушення характеризується наявністю вини у формі як прямого так і непрямого умислу.

Більш того, суб`єктивна сторона правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП, характеризується наявністю вини у формі прямого або непрямого умислу. Особа усвідомлює, що її дії протиправні, вона передбачає, що в результаті їх здійснення будуть порушені громадський порядок і прагне до цього. Елементом суб`єктивної сторони дрібного хуліганства є також мотив задоволення індивідуальних потреб самоствердження шляхом ігнорування гідності інших людей.

Велика Палата Верховного Суду у постанові від 03 липня 2019 року по справі №288/1158/16-к зазначила, що дії, які супроводжувалися погрозами вбивства, завданням побоїв, заподіянням тілесних ушкоджень, обумовлені особистими неприязними стосунками, підлягають кваліфікації за статтями КК, що передбачають відповідальність за злочини проти особи. Як хуліганство зазначені дії кваліфікують лише в тих випадках, коли вони були поєднані з очевидним для винного грубим порушенням громадського порядку з мотивів явної неповаги до суспільства та супроводжувались особливою зухвалістю чи винятковим цинізмом. Таким чином, для юридичної оцінки діяння за статтею 296 КК обов`язковим є поєднання ознак об`єктивної сторони цього злочину у виді грубого порушення громадського порядку, що супроводжується особливою зухвалістю чи винятковим цинізмом, і суб`єктивної сторони, зокрема, мотиву явної неповаги до суспільства. За відсутності відповідного мотиву, коли застосування насильства зумовлене неприязними стосунками з потерпілим і прагненням завдати шкоди конкретній особі з особистих спонукань, сам собою факт вчинення протиправних дій у громадському місці в присутності сторонніх осіб не дає достатніх підстав для кваліфікації їх як хуліганства. Зміст і спрямованість протиправного діяння, що має істотне значення для його правової оцінки, в кожному конкретному випадку визначається виходячи з часу, місця, обстановки й інших обставин його вчинення, характеру дій винного, а також поведінки потерпілого і стосунків, що склалися між ними.

Так, відмінність адміністративного правопорушення від злочину полягає, насамперед, у тому, що воно є менш суспільно небезпечним.

Згідно з ч.2 ст.9 КУпАП адміністративна відповідальність за правопорушення, передбачені цим Кодексом, настає, якщо ці порушення за своїм характером не тягнуть за собою відповідно до закону кримінальної відповідальності.

Таким чином, дрібним хуліганством визнаються дії, що не мають ознак кримінально караного хуліганства.

Основним об`єктом хуліганства як кримінального правопорушення є громадський порядок, а його додатковим об`єктом може виступати життя та здоров`я особи. Об`єктом адміністративного правопорушення є тільки громадський порядок та спокій громадян, дрібне хуліганство не загрожує життю та здоров`ю людей, хоча може й проявлятися в образливому ставленні до оточуючих.

Під час судового розгляду даної справи встановлено наявність непорозуміння між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 протягом тривалого часу.

В досліджуваній ситуації конфлікт між цими особами мав місце на території Мостиська Другої ЗОШ І-ІІ ступенів, а дії ОСОБА_1 були вираженням невдоволення бездіяльністю ОСОБА_2 як педагога щодо забезпечення належної дисципліни між учнями в класі поза межами навчального процесу.

Встановлені обставини події, а саме місце вчинення правопорушення - на території Мостиська Другої ЗОШ І-ІІ ступенів, час 08.30 год., відсутність сторонніх осіб (в протоколі відсутні дані про те, що на території знаходились інші громадяни, як і відсутні відомості в графах «свідки»), характер відносин між особами, їх поведінка, свідчать про те, що дії ОСОБА_1 як матері учня були направлені виключно проти особи ОСОБА_2 як педагога з приводу невжиття останньою заходів для забезпечення належної дисципліни між учнями в класі поза межами навчального процесу, а не проти громадського порядку та спокою громадян.

Крім того, в судовому засіданні не віднайшов свого підтвердження мотив ОСОБА_1 на задоволення індивідуальних потреб самоствердження шляхом ігнорування гідності інших людей.

З п.1 ст.247 КУпАП слідує, що обов`язковою умовою притягнення особи до адміністративної відповідальності є наявність події та складу адміністративного правопорушення. Наявність події та складу правопорушення доводиться шляхом надання доказів.

Згідно з ст.251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

При цьому, відповідно до ч.2 ст.251 КУпАП обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу.

Обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на оформлення матеріалів про адміністративні правопорушення. Однак, достовірність доказів, які є сумнівними та відсутність доказів зібраних особою, що склала протокол про адміністративне правопорушення є неприпустимою, оскільки суперечить позиції ЄСПЛ та порушує презумпцію невинуватості особи.

Відповідно до вимог ч.2 ст.62 Конституції України, усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться виключно на її користь, тобто суд може притягнути особу до адміністративної відповідальності лише на тих доказах, які спростовують усі розумні сумніви щодо вини особи.

Таким чином, суд приходить до висновку, що сукупність досліджених у даній справі доказів не є достатніми для висновку про те, що у діях ОСОБА_1 є склад адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП, - дрібне хуліганство.

Враховуючи вищенаведене, керуючись принципом презумпції невинуватості, згідно якого, крім іншого, усі сумніви мають трактуватись на користь особи, яка притягується до відповідальності, вважаю, що провадження у справі у цій частині підлягає закриттю відповідно до п.1 ст.247 КУпАП, - за відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.

Статтею 4 Закону України «Про судовий збір» та ст.40-1 КУпАП визначено, що судовий збір стягується лише у разі ухвалення судом постанови про накладення адміністративного стягнення, а тому виходячи з норм ч.2 ст.284 та ст.247 КУпАП, суд не вбачає підстав для стягнення судового збору з ОСОБА_1 .

Керуючись ст.ст. 1, 9, 40-1, 245, 247, 251, 252, 280, 283-285, 294-295 КУпАП, суддя -

ПОСТАНОВИВ:

Провадження у справі про адміністративне правопорушення, передбачене ст.173 КУпАП, відносно ОСОБА_1 - закрити на підставі п.1 ст.247 КУпАП, за відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.

Постанова судді у справі про адміністративне правопорушення може бути оскаржена протягом десяти днів з дня її винесення через Мостиський районний суд Львівської області до Львівського апеляційного суду особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником.

Постанова судді у справах про адміністративне правопорушення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Суддя Ю.В. Кічак