Номер провадження 3/754/6468/21
ПОСТАНОВА

Іменем України

19 листопада 2021 року Суддя Деснянського районного суду м. Києва Зотько Т. А., розглянувши матеріали про адміністративне правопорушення, що надійшли з Державної Податкової Служби України Головного Управління ДПС у м. Києві про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_1 , РНОКПП-

НОМЕР_1 , керівник ТОВ «Суши Троя», м.Київ

пр.Маяковського,5-в

за ч.1 ст. 163-1 Кодексу України про адміністративні правопорушення, -

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 , будучи керівником ТОВ «Суши Троя», вчинила порушення ведення податкового обліку з порушенням податкового законодавства, а саме: п. 198.6, ст. 198 Податкового кодексу України від 02.12.2010 № 2755-VI (зі змінами та доповненнями), що відображено в акті перевірки від 20.10.2021 № 77900/Ж5/26-15-04-15-18/41291810 за період серпень 2021 року, що призвело до заниження податкових зобов`язань, що підлягають сплаті до бюджету на 5828 грн., чим вчинила адміністративне правопорушення, передбачене ч. 1 ст. 163-1 КУпАП.

На виклик суду ОСОБА_1 не з`явилась, про розгляд справи сповіщалась належним чином.

З будь-якими клопотаннями щодо неможливості явки до суду з поважних причин, гр. ОСОБА_1 не зверталась, доказів поважності причин неявки за викликом для розгляду матеріалу, суду не надала, а відтак приходжу до висновку про достатність підстав для розгляду справи за її відсутності виходячи з тих обставин, що особа зобов`язана з розумним інтервалом сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки, враховуючи скорочені строки розгляду справ про адміністративні правопорушення, передбачені ст.277 КУпАП.

Вказане узгоджується з рішенням Європейського суду з прав людини від 08.11.2005 року у справі «Смірнов проти України», відповідно до якого в силу вимог ч.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду об`єктивно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи, є порушенням ч.1 ст.6 даної Конвенції.

В своїх рішеннях Європейський суд також наголошує, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Відповідно до вимог ст.9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Статтею 252 КУпАП визначено, що орган /посадова особа/ оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Згідно зі ст. 280 КУпАП орган /посадова особа/ при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Дослідивши письмові матеріали справи, приходжу до висновку, що вина ОСОБА_1 є повністю доведеною,при цьому суд керується протоколом про адміністративне правопорушення, складеним уповноваженою на те особою, іншими матеріалами адміністративної справи.

Доказів, які б підтверджували відсутність її вини суду не надано.

Статтею 23 КУпАП передбачено, що адміністративне стягнення є мірою відповідальності і застосовується з метою виховання особи, яка вчинила адміністративне правопорушення, в дусі додержання законів України, поваги до правил співжиття, а також запобігання вчиненню нових правопорушень як самим правопорушником, так і іншими особами.

Відповідно до ст. 33 КУпАП стягнення за адміністративне правопорушення накладається у межах, установлених цим Кодексом та іншими законами України.

При накладенні стягнення враховуються характер вчиненого правопорушення, особа порушника, ступінь його вини, майновий стан, обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність.

Враховуючи характер вчиненого правопорушення, особу правопорушниці, ступінь вини, суд дійшов висновку про необхідність накладення адміністративного стягнення у вигляді штрафу на користь держави.

Згідно з вимогами п.5 ч.2 ст.4 Закону України "Про судовий збір", підлягає стягненню з особи судовий збір у розмірі 454,00 грн..

На підставі викладеного та керуючись ст.ст.23, 33, 163-1, 251, 283, 284 КУпАП, ст.4 Закону України "Про судовий збір" суд, -

ПОСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 визнати винною у вчиненні правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 163-1 КУпАП, та застосувати до неї адміністративне стягнення у вигляді штрафу на користь держави в розмірі 5 (п`яти) неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 85 (вісімдесят п`ять) гривень.

Стягнути з ОСОБА_1 судовий збір у розмірі 454, 00 гривень.

Постанова може бути оскаржена до Київського апеляційного суду через Деснянський районний суд міста Києва протягом десяти днів з дня її винесення.

Суддя: