Справа № 642/6522/21
Провадження №3/642/1865/21
П О С Т А Н О В А

І м е н е м У к р а ї н и

18 листопада 2021 року суддя Ленінського районного суду м. Харкова Бородіна О.В., розглянувши матеріали адміністративної справи, які надійшли до суду з Департаменту патрульної поліції УПП в Харківській області у відношенні ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, який зареєстрований та проживає за адресою АДРЕСА_1 ,

за ст. ст. 173, 185 КУпАП,-

встановив:

Згідно протоколу про адміністративне правопорушення серії АПР18 № 222447 від 20.09.2021 року, 20.09.2021 о 15-40 год., у м. Харків, вул. Золочівська, 6, громадянин ОСОБА_1 , знаходився в стані алкогольного сп`яніння в громадському місці та виражався нецензурно лайкою в громадському місці, а саме: біля входу на кладовище, чим порушив громадський порядок і спокій громадян, за що передбачена відповідальність ст. 173 КУпАП.

Згідно протоколу про адміністративне правопорушення серії АПР18 № 222451 від 20.09.2021 року, 20.09.2021 о 15-40 год., м. Харків, вул. Золочівська, 6, громадянин ОСОБА_1 , знаходився в стані алкогольного сп`яніння в громадському місці та виражався нецензурно лайкою в громадському місці, а саме: біля входу на кладовище, на вимоги поліції припинити протиправні дії не реагував, за що передбачена відповідальність за ст. 185 КУпАП.

ОСОБА_1 в судове засідання з`явився у вчиненні адміністративних правопорушень винуватим себе не визнав, вказав, що разом із знайомим приїхали на кладовище, щоб побувати на могилі його батька. Після чого, у них стався конфлікт із працівниками кладовища, в ході якого останні вели себе агресивно, завдали йому тілесні ушкодження, коли він намагався сховатися у автомобілі таксі на якому вони приїхали, вони розбили скло у автомобілі. Після чого він викликав працівників поліції. Також викликав швидку. Однак, працівники поліції склали протоколи саме відносно нього. Він висловлював своє непогодження з цього приводу, але нецензурно в сторону працівників поліції не висловлювався, громадський порядок не порушував.

Суд, вислухавши пояснення ОСОБА_1 , дослідивши матеріали справи, приходить до наступного висновку.

Так, за положеннями ст.1 КУпАП, завданням Кодексу України про адміністративні правопорушення є охорона прав і свобод громадян, власності, конституційного ладу України, прав і законних інтересів підприємств, установ і організацій, встановленого правопорядку, зміцнення законності, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі точного і неухильного додержання Конституції і законів України, поваги до прав, честі і гідності інших громадян, до правил співжиття, сумлінного виконання своїх обов`язків, відповідальності перед суспільством.

Згідно положень ст.7 КУпАП, ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності. Застосування уповноваженими на те органами і посадовими особами заходів адміністративного впливу провадиться в межах їх компетенції, у точній відповідності з законом.

Відповідно до вимог ст.245 КУпАП, завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом.

У рішенні по справі «О`Галлоран та Франціс проти Сполученого Королівства» від 29.06.2007 року, Європейський суд з прав людини у складі його Великої палати постановив, що будь-яка особа, яка володіє чи керує автомобілем, підпадає під дію спеціальних правил, оскільки володіння та використання автомобілів є таким, що потенційно може завдати серйозної шкоди. Ті, хто реалізували своє право володіти автомобілями та їздити на них, тим самим погодились нести певну відповідальність та виконувати додаткові обов`язки у правовому полі.

Відповідно до ст. 252, 280 КУпАП при розгляді справи про адміністративне правопорушення суд має повно, всебічно та об`єктивно дослідити всі обставини справи в їх сукупності та з`ясувати, чи було скоєно адміністративне правопорушення, чи винна особа у його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Згідно ст. 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі або в режимі фотозйомки (відеозапису), які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху та паркування транспортних засобів, актом огляду та тимчасового затримання транспортного засобу, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами. Обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу.

Склад адміністративного правопорушення включає в себе ознаки, які характеризують зовнішній прояв поведінки особи, його спрямованість та наслідки; ознаки, що характеризують правопорушника і його психічне ставлення до скоєного. Відповідно ознаки складу адміністративного правопорушення об`єднуються у чотири групи (елементи): об`єкт адміністративного правопорушення, об`єктивна сторона адміністративного правопорушення, суб`єкт адміністративного правопорушення та суб`єктивна сторона адміністративного правопорушення. Всі зазначені елементи складу адміністративного правопорушення є обов`язковими. Суб`єктивна сторона відображає психічне ставлення особи до скоєного діяння і наслідків, що настають в результаті цього діяння. Вина особи є необхідним елементом суб`єктивної сторони.

Як вбачається з диспозиції ст. 173 КУпАП, адміністративна відповідальність за вказаною статтею настає за дрібне хуліганство, тобто нецензурну лайку в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Об`єктивна сторона правопорушення, передбаченого даною нормою, полягає у нецензурній лайці в громадських місцях, образливому ставленні до громадян та інших діях, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

До поняття "інші подібні дії" слід віднести такі прояви дрібного хуліганства, як: насильницьке вторгнення в громадські місця всупереч забороні певних осіб, покликаних слідкувати за порядком; співання нецензурних пісень, розповідання вульгарних анекдотів групам людей; вигуки, свист під час демонстрації кінофільмів; гвалт, крики з хуліганських мотивів біля вікон громадян у нічний час; публічне справляння природних потреб у невідведених для цього місцях; поява у громадському місці в оголеному вигляді; самовільне без потреби зупинення комунального транспорту; нанесення непристойних малюнків на тротуари, стіни, паркани, двері чи вчинення написів нецензурного змісту; грубе порушення черг, яке супроводжується ображанням громадян та проявом неповаги до них; знищення або пошкодження з хуліганських мотивів якого-небудь майна у незначних розмірах; зривання афіш, плакатів, газет, оголошень зі стендів; умисна (з бешкетництва) швидка їзда на автомобілях та мотоциклах по калюжах поблизу тротуарів, зупинок, інших місць скупчення людей тощо.

При цьому обов`язковою ознакою об`єктивної сторони правопорушення за ст. 173 КУпАП, а саме дрібне хуліганство - є місце його скоєння, а саме - громадське місце, яке дістало законодавче визначення як частина (частини) будь-якої будівлі, споруди, яка доступна або відкрита для населення вільно, чи за запрошенням, або за плату, постійно, періодично або час від часу, зокрема під`їзди, а також підземні переходи, стадіони.

Суб`єктивна сторона хуліганства характеризується умисною формою вини та мотивом явної неповаги до суспільства, тобто у прагненні показати свою зневагу до існуючих правил і норм поведінки в суспільстві, самоутвердитися за рахунок приниження інших осіб, протиставити себе іншим громадянам, суспільству, державі. При цьому така неповага має явний, тобто очевидний характер як для винного, так і для осіб, які спостерігають за його діями.

Так, згідно з протоколу про адміністративне правопорушення серії АПР18 № 222447 від 20.09.2021 року, постановлено в провину, що він 20.09.2021 о 15-40 год., у м. Харків, вул. Золочівська, 6, знаходився в стані алкогольного сп`яніння в громадському місці та виражався нецензурно лайкою в громадському місці, а саме: біля входу на кладовище, чим порушив громадський порядок і спокій громадян.

До протоколу долучені рапорт поліцейського , письмові пояснення свідка ОСОБА_2 , та диск з відеозаписом з бодікамер поліцейських, який було переглянуто у судовому засіданні, та з якого вбачається, що він підтверджує пояснення ОСОБА_1 , надані суду, а саме що між ОСОБА_1 та працівниками кладовища сталася конфліктна ситуація, про що в тому числі на відеозаписі повідомляв і свідок ОСОБА_2 . Свідок на відеозаписі також пояснив, що скло його автомобіля було розбито саме працівниками кладовища, коли ОСОБА_1 ховався від них у автомобілі.

За змістом завдань Кодексу України про адміністративні правопорушення та загальних норм Конституції України та Європейської конвенції з прав людини та основоположних свобод вина особи у вчиненні адміністративного правопорушення має бути доведена належними доказами, а будь-які сумніви і протиріччя повинні трактуватися на користь особи, яка притягається до адміністративної відповідальності.

Диспозиція ст. 173 КУпАП передбачає вчинення особою дрібного хуліганства - порушення громадського порядку з мотивів явної неповаги до суспільства.

Як вже зазначалось, суб`єктивна сторона дрібного хуліганства полягає у неповазі до суспільства, у прагненні показати свою зневагу до існуючих правил і норм поведінки в суспільстві, самоутвердитися за рахунок приниження інших осіб, протиставити себе іншим громадянам, суспільству, державі.

Хуліганство, як правопорушення. виключається за наявності таких умов: конфлікт має місце між знайомими, на ґрунті особистих неприязних відносин, тобто без мотивів явної неповаги до суспільства. У такому випадку дії сторін у конфлікті визнаються правопорушенням в залежності від шкоди, яка спричинена фактично та від передбачення кримінальної чи адміністративної відповідальності за спричинення такої шкоди.

Враховуючи наведене, вважаю, що в діях ОСОБА_1 відсутній склад та подія адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП, а, відтак, провадження у справі підлягає закриттю на підставі п. 1 ч.1 ст. 247 КУпАП.

Щодо адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 185 КУпАП, то судом з досліджених доказів, також не встановлено в діях ОСОБА_1 складу інкримінованого адміністартивного правопорушення.

Так, в провину ОСОБА_1 поставлено те, що 20.09.2021 о 15-40 год., м. Харків, вул. Золочівська, 6, він знаходився в стані алкогольного сп`яніння в громадському місці та виражався нецензурно лайкою в громадському місці, а саме: біля входу на кладовище, на вимоги поліції припинити протиправні дії не реагував.

Відповідно до ст. 185 КУпАП передбачена відповідальність за злісну непокору законному розпорядженню або вимозі поліцейського при виконанні ним службових обов`язків, а також вчинення таких дій щодо члена громадського формування з охорони громадського порядку і державного кордону або військовослужбовця у зв`язку з їх участю в охороні громадського порядку.

Судом встановлено, що дії ОСОБА_1 , описані у протоколі про адміністративне правопорушення, не відповідають складу правопорушення, визначеного ст. 185 КУпАП.

Так, об`єктивна сторона правопорушення, передбаченого ст. 185 КУпАП, полягає, зокрема, у злісній непокорі законному розпорядженню або вимозі поліцейського при виконанні ним службових обов`язків.

Відповідно до фабули протоколу неможливо встановити які саме діяння (дія чи бездіяльність) ОСОБА_1 полягали в «злісній непокорі працівникам поліції», оскільки об`єктивна сторона правопорушення, передбаченого ст. 185 КУпАП, не розкрита.

Досліджені у судовому засіданні докази, зокрема долучений до протоколу відеозапис з бодікамер, також не містять відомостей щодо «злісної непокори працівникам поліції».

Відтак, вказані обставини не дають підстав для висновку щодо наявності в діяннях ОСОБА_1 складу правопорушення, передбаченого ст. 185 КУпАП.

Згідно з п. 1 ст. 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за відсутності події та складу адміністративного правопорушення.

За такихобставин,суд дійшовдо висновку про відсутністьв діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 185 КУпАП, а тому справа підлягає закриттю на підставі п.1 ст.247 КУпАП.

Керуючись ст.ст. 173, 185, ст.9, п.1 ч. 1 ст.247, ст. ст. 251, 252, 280, 283, 284 КУпАП, суддя-

ПОСТАНОВИВ :

Провадження в справі про адміністративні правопорушення передбачені ст. 173, ст. 185 КУпАП щодо ОСОБА_1 закрити на підставі п.1 ч.1 ст.247 КУпАП у зв`язку з відсутністю складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена до Харківського апеляційного суду через Ленінський районний суд м. Харкова протягом 10 днів, з дня винесення постанови.

Суддя О.В. Бородіна