Єдиний унікальний номер 341/2026/21
Номер провадження 3/341/915/21
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22 листопада 2021 року місто Галич

Суддя Галицького районного суду Івано-Франківської області Мергель М. Р., за участю:

секретаря судового засідання Матейко О. С.,

особи, яка притягається до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 ,

захисника Боднарука А. М.,

розглянув справу про адміністративне правопорушення, передбачене частиною четвертою статті 85 КУпАП щодо ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який проживає за адресою: АДРЕСА_1 .

встановив:

Відповідно до змісту протоколу про адміністративне правопорушення від 20 жовтня 2021 року № 00292/67 ОСОБА_1 вчинив грубе порушення правил рибальства за наступних обставин, викладених у протоколі.

20 жовтня 2021 року о 15 годин 00 хвилин ОСОБА_1 здійснював лов водних біоресурсів забороненим знаряддям лову кустарного виробництва із сіткоснастевого матеріалу «екраном трикутником» в скидному каналі Бурштинського водосховища в м. Бурштині. Виловив 12 екземплярів окуня, 12 екземплярів верховодки, 8 екземплярів чибака амурського. Риба знаходилась в сирому стані. Збитки становлять 39372 грн, чим порушив пункт 3.15 Правил любительського та спортивного рибальства, за що передбачена відповідальність за частиною 4 статті 85 КУпАП.

У судовому засіданні ОСОБА_1 вину в описаному правопорушенні не визнав та пояснив, що дійсно 20 жовтня 2021 року близько 15 годин 00 хвилин знаходився на скидному каналі Бурштинського водосховища в м. Бурштині спільно зі своїм знайомим ОСОБА_2 . При цьому ловив рибу на вудку з поплавком, який не є забороненим знаряддям лову. До нього підійшли особи чоловічої статті, не відрекомендувались і почали забирати виловлену рибу та погрожувати, через небажання віддати рибу. Пізніше особи відрекомендувались та почали складати акт на виявлення та вилучення вищевказаної виловленої ним риби. Працівники «рибоохоронного патруля» звинуватили його у тому, що він ловить рибу забороненим знаряддям - сіткою «екран трикутний», який лежав на березі у кущах, метрів 7-8 від нього. Однак, цей «екран трикутний» не його і йому не відомо кому він належить.

Пояснив, що викладене у протоколі пояснення щодо ловлі риби на «малявницю» написав, бо так сказали писати працівники «рибоохоронного патруля», які перед тим погрожували застосувати спеціальні засоби (пістолет), якщо б він не віддав рибу. Був наляканий.

Захисник ОСОБА_1 - адвокат Боднарук А. М., у судовому засіданні зазначив, що вважає заявлені до ОСОБА_1 працівниками «рибоохоронного патруля» притензії є безпідставними, оскільки він нічого не порушував. При цьому пояснив, що обов`язковою ознакою об`єктивної сторони цього правопорушення, що має формальний склад, є саме грубе порушення правил рибальства, що виразилось у застосуванні заборонених знарядь лову риби. Тобто дії, що грубо порушують правила рибальства, нормативно-правові акти, які у визначеному районі дії встановлюють умови, способи добування, допустимі до вилучення розміри водних біоресурсів, вимоги щодо їх охорони, тощо. Водночас у матеріалах справи відсутні докази самого процесу закидання сітки для вилову риби, саме ОСОБА_1 , оскільки вказана сітка знаходилась неподалік від самого ОСОБА_1 . Тому інспектор безпідставно дійшов висновку про належність цієї сітки саме ОСОБА_1 . Крім того, у протоколі про адміністративне правопорушення № 00292/67, який був вручений ОСОБА_1 не заповнені всі графи, зокрема відсутні його пояснення, немає паспортних даних особи, відсутній підпис про роз`яснення особі статті 63 Конституції України, статті 268 КУпАП. Немає посилання на технічний засіб фотофіксації, а також у протоколі вказані свідки працівники «рибоохоронного патруля», які не можуть бути свідками у цій справі. При цьому у протоколі, що знаходиться в матеріалах справи, заповненні всі графи.

Працівниками рибного господарства не доведено факту вчинення ОСОБА_1 адміністративного правопорушення, а також з матеріалів справи не можливо достовірно встановити вказаний факт. Тому немає підстав для притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності. Просив провадження у справі закрити за відсутністю складу правопорушення та недопустимістю доказів.

У судовому засіданні свідок ОСОБА_2 зазначив, що ОСОБА_1 є його знайомим. 20 жовтня 2021 року о 14 годин 00 хвилин він спільно із ОСОБА_1 приїхали на скидний канал Бурштинського водосховища в м. Бурштині порибалити хижу рибу, для чого ОСОБА_1 не забороненим знаряддям лову вудкою з поплавком ловив малька. На березі водойми близько 14:15, метрів 7-8 від них лежав, свідок побачив «екран трикутний». Він не бачив, щоб хтось користувався цим забороненим знаряддям лову. ОСОБА_1 цим екраном точно не користувався. У ОСОБА_2 була придбана у магазині «малявниця» дозволеного розміру і характеристик, яку вони навіть не розкрили на той час, бо ще було видно і вирішили наловити дрібної риби вудкою з поплавком.

Приблизно о 15 годин 00 хвилин до ОСОБА_1 підійшло двоє осіб, які намагалися забрати у нього відро з рибою. ОСОБА_1 не віддавав це відро з виловленою рибою, тоді особи сказали, що будуть застосовувати спеціальні засоби. Свідок запевнив, що зображений на фотокартках «екран трикутний» не ОСОБА_1 , лежав у траві вже під час їхнього приїзду на водойму, кому він належить йому не відомо. Зазначив, що рибалок у той час на березі було дуже багато і екран міг належати будь-кому.

Надаючи правову оцінку наявним у справі матеріалам, поясненням особи та свідка, суддя виходить з такого.

Європейський суд з прав людини поширює стандарти, які встановлює Конвенція про захист прав людини і основоположних свобод для кримінального провадження, на провадження у справах про адміністративні правопорушення (справа «Надточій проти України» від 15 травня 2008 року). ЄСПЛ зазначив, що український уряд визнав кримінально-правовий характер Кодексу України про адміністративні правопорушення.

Відповідно до статті 129 Конституції України розгляд і вирішення справ в судах здійснюється на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведеності перед судом їх переконливості.

Таким чином, згідно з Конституцією України та рішеннями Європейського суду з прав людини винуватість особи у вчиненні правопорушення повинна бути доведена поза розумними сумнівами. Усі сумніви тлумачаться на користь правопорушника. Таким чином, суд зобов`язаний дослідити усі докази з точки зору їх допустимості, належності і достовірності.

Чинний КУпАП не визначає поняття допустимості доказів, проте відповідно до статті 85 КПК України належними є докази, які прямо чи непрямо підтверджують існування чи відсутність обставин, що підлягають доказуванню у кримінальному провадженні, та інших обставин, які мають значення для кримінального провадження, а також достовірність чи недостовірність, можливість чи неможливість використання інших доказів.

Таким чином, особа не може бути притягнута до відповідальності на підставі неналежних доказів, а наявні докази повинні виключати будь-які розумні сумніви щодо винуватості особи.

Відповідно до статті 9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

У пункті 3. 15 Правил любительського і спортивного рибальства зазначено, що забороняється лов водних живих ресурсів: із застосуванням вибухових і отруйних речовин, електроструму, колючих знарядь лову, вогнепальної та пневматичної зброї (за винятком гарпунних рушниць для підводного полювання), промислових та інших знарядь лову, виготовлених із сіткоснастевих чи інших матеріалів усіх видів і найменувань, а також способом багріння, спорудження гаток, запруд та спускання води з рибогосподарських водойм.

Диспозицією частини 4 статті 85 КУпАП як адміністративне правопорушення визначено грубе порушення правил рибальства (рибальство із застосуванням вогнепальної зброї, електроструму, вибухових або отруйних речовин, інших заборонених знарядь лову, промислових знарядь лову особами, які не мають дозволу на промисел, вилов водних живих ресурсів у розмірах, що перевищують встановлені ліміти або встановлену правилами любительського і спортивного рибальства добову норму вилову).

Отже, обов`язковою умовою накладення стягнення є факт саме грубого порушення правил рибальства, що виразилось у застосуванні заборонених знарядь лову риби.

Статтею 245 КУпАП передбачено, що завданнями провадження у справах про адміністративні правопорушення є своєчасне, повне і об`єктивне з`ясування всіх обставин справи, вирішення її у точній відповідності із законом.

Згідно зі статтею 252 КУпАП орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Згідно зі статтею 280 КУпАП, орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Постанова судді згідно зі статтею 283 КУпАП має ґрунтуватися на обставинах, установлених при розгляді справи, тобто на достатніх і незаперечних доказах. Обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу.

Відповідно до вимог статті 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками тощо.

Обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу.

У судовому засіданні встановлено відсутність належних доказів вилову риби ОСОБА_1 забороненим знаряддям лову «екран трикутник», що особа сама і заперечує і це підтверджує свідок.

На досліджених фотографіях, долучених до протоколу лише зображено вилучену рибу, «екран трикутник» та спілкування ОСОБА_1 з працівниками поліції.

Жодного забороненого знаряддя лову інспектор у руках ОСОБА_1 не зафіксував.

Суддя, дослідивши наявні матеріали справи, не встановив доказів вилову риби ОСОБА_1 забороненим знаряддям лову, а тому це виключає кваліфікацію його діянь за частиною 4 статті 85 КУпАП в частині грубого порушення правил рибальства, а саме вилову риби забороненим знаряддям сіткою «екран трикутник».

При цьому суддя повинен дати оцінку не тільки даним, що додані до протоколу про адміністративне правопорушення, але й доказам, які представлені особою в порядку захисту, зокрема поясненням такої особи.

Досліджуючи всі наявні докази, суддя дає їм об`єктивну оцінку з точки зору їх достовірності та ступеня підтвердження чи спростування обставин, що характеризують діяння особи як правопорушення.

Оцінка вказаних доказів, відповідно до статті 252 КУпАП відбувається за внутрішнім переконанням особи, що приймає рішення, та ґрунтується на всебічному, повному та об`єктивному досліджені всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом та правосвідомістю, а жодний доказ не має наперед встановленої сили.

Суд не може перебирати на себе функції обвинувачення та вчиняти процесуальні дії, які за законом покладено на відповідну уповноважену особу, яка висуває обвинувачення, складаючи протокол про адміністративне правопорушення.

У справі «Малофєєва проти Росії» (рішення від 30.05.2013, заява № 36673/04) ЄСПЛ зазначив, що у випадку, коли викладена в протоколі фабула адміністративного правопорушення не відображає всіх істотних ознак правопорушення, суд не має права самостійно редагувати її, а так само не може відшукувати докази на користь обвинувачення, оскільки це становитиме порушення права на захист (особа не може належним чином підготуватися до захисту) та принципу рівності сторін процесу (оскільки особа має захищатися від обвинувачення, яке підтримується не стороною обвинувачення, а фактично судом).

Отже, суддя позбавлений можливості самостійно витребувати у відповідного органу додаткові докази винуватості особи.

Таким чином, оцінивши докази, доходжу висновку про те, що матеріали справи про адміністративне правопорушення не містять достатніх, належних і переконливих даних щодо об`єктивної сторони правопорушення, за яким складено протокол стосовно ОСОБА_1 за ч. 4 ст. 85 КУпАП, а саме щодо вилову риби ОСОБА_1 забороненим знаряддям лову «екран трикутник».

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

З огляду на викладене, провадження у справі щодо ОСОБА_1 за ч. 4 ст. 85 КУпАП необхідно закрити за відсутністю доказів наявності у діях особи складу вказаного адміністративного правопорушення.

Керуючись статтями 85, 247, 251, 283, 284, 285 КУпАП, суддя

постановив:

Закрити провадження у справі про адміністративне правопорушення, передбачене частиною четвертою статті 85 КУпАП, щодо ОСОБА_1 .

Постанова може бути оскаржена до Івано-Франківського апеляційного суду протягом десяти днів з дня її прийняття.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги.

СуддяМикола МЕРГЕЛЬ