Справа № 715/102/21
Провадження № 3/715/63/21
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

25.01.2021 смт. Глибока

Суддя Глибоцького районного суду Чернівецької області Маковійчук Ю.В., розглянувши матеріали справи, які надійшли від Глибоцького ВП Сторожинецького ВП ГУНП в Чернівецькій області, про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , мешканки АДРЕСА_1 , за ст. 173 Кодексу України про адміністративні правопорушення,-

В С Т А Н О В И В :

До суду надійшов матеріал про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ст. 173 КУпАП, у зв`язку з тим, що вона 02 квітня 2020 року біля 17 год. 20 хв. перебуваючи на одній із вулиць в смт. Глибока Глибоцького району Чернівецької області, під час словесної суперечки, нанесла удари ногами по тулубу та голові ОСОБА_2 , від чого остання отримала тілесні ушкодження.

В судовому засіданні ОСОБА_1 свою вину у вчиненому правопорушенні не визнала та пояснила, що того дня вона побачила, як ОСОБА_2 викинула кістки та собачі екскременти в шанець біля їхньої квартири, її син зробив ОСОБА_2 зауваження та зняв це все на відео, між ними виникла суперечка, жодних образ в сторону ОСОБА_2 вона не висловлювала, при цьому вказала, що ОСОБА_2 несподівано впала на землю перед авто, яку зупинилися неподалік від них, тому вона з сином допомогли їй встати та пішли додому. Жодних ударів ОСОБА_2 вона не наносила, просила суд зарити провадження по справі у зв`язку із відсутністю в її діях складу адміністративного правопорушення.

Представник ОСОБА_1 , ОСОБА_3 в судовому засіданні вказав, що обставини, які описанні в протоколі про адміністративне правопорушення не містять складу правопорушення передбаченого ст.173 КУпАП. Також підтвердив покази ОСОБА_1 , просив суд закрити провадження по справі у зв`язку із відсутністю в її діях складу адміністративного правопорушення.

Потерпіла ОСОБА_2 в судовому засіданні вказала, що син ОСОБА_1 , ОСОБА_4 сварився з нею на дорозі, поки його чекав його друг. ОСОБА_1 відразу прибігла, лиш сварка почалася, почала сіпати її від чого вона впала на землю. ОСОБА_4 завдав їй декілька ударів ногами по тулубу, доки вона лежала на землі. ОСОБА_1 вдарила її тазиком по голові. Після чого вони пішли додому. Зазначала, що жодних образ в сторону ОСОБА_1 та ОСОБА_4 вона не висловлювала. Просила суд притягнути ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності.

Свідок ОСОБА_5 в судовому засіданні вказав, що йому подзвонила сусідка бабусі і повідомила, що бабусю побили ОСОБА_6 .

Свідок ОСОБА_7 в судовому засіданні вказала, що ОСОБА_2 подзвонила їй, повідомила, що її побили. Коли вона прийшла до ОСОБА_2 додому, побачила, що вона лежала на ліжку, під час розмови з нею, ОСОБА_2 розповіла, що її побила ОСОБА_1 разом із сином.

Свідок ОСОБА_4 в судовому засіданні вказав, що у його сім`ї з ОСОБА_2 неодноразово виникали конфлікти. Того дня мама зайшла до нього в кімнати, сказала, що ОСОБА_2 знову викидає сміття на дорогу. Він вийшов на вулицю, зробив їй зауваження, попросив прибрати, його мати також вийшла на вулицю. Після розмови, ОСОБА_2 несподівано впала на землю перед авто, він з мамою допомогли їй встати та пішли додому. Жодних ударів ОСОБА_2 вони не наносили.

Заслухавши пояснення ОСОБА_1 , ОСОБА_2 та свідків, дослідивши матеріали справи, вважаю, що вина ОСОБА_1 у вчинені адміністративного правопорушення передбаченого ст. 173 КУпАП не підтверджується матеріалами справи.

Відповідно до вимог ст.ст. 245, 280 КУпАП завданням провадження у справах про адміністративне правопорушення є зокрема, своєчасне, всебічне, повне й об`єктивне з`ясування обставин кожної справи.

Відповідно до ст. 9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Об`єктом адміністративного проступку, передбаченого ст. 173 КУпАП є суспільні відносини у сфері охорони громадського порядку. За змістом ст. 173 КУпАП під дрібним хуліганством розуміється нецензурна лайка в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Громадський порядок - це обумовлена потребами суспільства система врегульованих правовими та іншими соціальними нормами система відносин, що складаються у громадських містах в процесі спілкування людей, і яка має на меті забезпечення спокійної обстановки суспільного життя, нормальних умов для праці і відпочинку людей, для діяльності державних органів, а також підприємств, установ та організацій.

Верховний суд України у постанові від 4 жовтня 2012 року (справа № 5-17 кс 12) сформулював правову позицію, відповідно до якої громадський порядок слід розуміти як стан суспільних відносин, що виник, сформувався, змінюється та існує під впливом дії правових норм (значною мірою), моральних засад, звичаїв, етичних правил, традицій, інших поза юридичних чинників і знаходить свій вияв (відображається) у безпечності громадського спокою, охороні здоров`я, честі та гідності людини, її прав та свобод, зокрема, права на відпочинок, усталених правил співжиття, комунікації (спілкування), у поведінці в побуті, у повазі і ставленні членів спільноти один до одного, у нормальному функціонуванні органів державної влади, місцевого самоврядування, різних установ, організацій, громадських об`єднань, інших інституцій, які займаються корисною суспільною діяльністю.

Найбільш розповсюдженою формою дрібного хуліганства є нецензурна лайка у громадських місцях, непристойні висловлювання.

Іншою формою цього правопорушення є образливе ставлення до громадян, під яким необхідно розуміти докучливу поведінку, пов`язану з образливими діями, що зневажають честь і гідність людини та утискають будь-чию волю, до того ж у грубій розв`язній манері, а також насильницьке вторгнення в громадські місця всупереч забороні певних осіб, які слідкують за порядком.

З суб`єктивної сторони правопорушення характеризується наявністю вини у формі прямого чи непрямого умислу, особа усвідомлює, що її дії, протиправні, вона передбачає, що в результаті їх здійснення будуть порушені громадський порядок і прагне до цього. Елементом суб`єктивної сторони дрібного хуліганства є також мотив задоволення індивідуальних потреб самоствердження шляхом ігнорування гідності інших людей.

В матеріалах справи наявний протокол про адміністративне правопорушення серії ВАБ №065103 від 12 січня 2021 року, згідно якого ОСОБА_1 02 квітня 2020 року біля 17 год. 20 хв. перебуваючи на одній із вулиць в смт. Глибока Глибоцького району Чернівецької області, під час словесної суперечки, нанесла удари ногами по тулубу та голові ОСОБА_2 , від чого остання отримала тілесні ушкодження. Разом з тим, даний протокол не може бути визнаний доказом винуватості ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, як дрібне хуліганство, оскільки, в ньому не зазначено суті правопорушення, передбаченого диспозицією вказаної норми. А викладена суть порушення у ньому не охоплюється об`єктивною стороною складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, а вбачаються ознаки кримінального правопорушення.

Крім того, протягом розгляду справи потерпіла ОСОБА_2 посилалася на те, що їй було завдано тілесних ушкоджень. Встановлено, що за заявою останньої було відкрито кримінальне провадження, яке за її ж заявою постановою дізнавача від 31 грудня 2020 року закрито. Разом з тим, закриття кримінального провадження за ч. 1 ст. 125 КК України не свідчить про безумовне існування складу правопорушення в діях ОСОБА_1 за ст. 173 КУпАП, кваліфікуючими ознаками якого є порушення громадського порядку та спокою громадян.

Заподіяння тілесних ушкоджень не утворюють об`єктивної сторони правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП.

Із письмових пояснень, які наявні в матеріалах справи, вбачається, що між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 вже раніше існували певні неприязні стосунки, через які фактично мав місце конфлікт 02 квітня 2020 року.

В судовому засіданні ОСОБА_1 , ОСОБА_2 та свідки надали пояснення, що дійсно між сторонами по справі, до конфлікту, який мав місце 02 квітня 2020 року, існували тривалі неприязні відносини.

В матеріалах справи відсутні та судом під час судового розгляду не встановлено даних про те, що дії ОСОБА_1 в ході конфлікту були вчинені саме з неповаги до громадського порядку і спокою громадян, безпричинно. Також не зазначено, в чому ці наслідки були виражені та яким чином було порушено громадський порядок і спокій громадян, їх тривалість і створення певних перешкод у звичайному житті громадян.

Наявний в матеріалах справи відеозапис, наданий до суду ОСОБА_1 також не містить доказів на підтвердження факту вчинення адміністративного правопорушення, а лише підтверджує наявність неприязних відносин між сторонами.

Велика Палата Верховного Суду у постанові від 03 липня 2019 року по справі № 288/1158/16-к зазначила, що дії, які супроводжувалися погрозами вбивства, завданням побоїв, заподіянням тілесних ушкоджень, обумовлені особистими неприязними стосунками, підлягають кваліфікації за статтями КК, що передбачають відповідальність за злочини проти особи. Як хуліганство зазначені дії кваліфікують лише в тих випадках, коли вони були поєднані з очевидним для винного грубим порушенням громадського порядку з мотивів явної неповаги до суспільства та супроводжувались особливою зухвалістю чи винятковим цинізмом. Таким чином, для юридичної оцінки діяння за статтею 296 КК обов`язковим є поєднання ознак об`єктивної сторони цього злочину у виді грубого порушення громадського порядку, що супроводжується особливою зухвалістю чи винятковим цинізмом, і суб`єктивної сторони, зокрема, мотиву явної неповаги до суспільства. За відсутності відповідного мотиву, коли застосування насильства зумовлене неприязними стосунками з потерпілим і прагненням завдати шкоди конкретній особі з особистих спонукань, сам собою факт вчинення протиправних дій у громадському місці в присутності сторонніх осіб не дає достатніх підстав для кваліфікації їх як хуліганства. Зміст і спрямованість протиправного діяння, що має істотне значення для його правової оцінки, в кожному конкретному випадку визначається виходячи з часу, місця, обстановки й інших обставин його вчинення, характеру дій винного, а також поведінки потерпілого і стосунків, що склалися між ними.

Відмінність адміністративного правопорушення від злочину полягає, насамперед, у тому, що воно є менш суспільно небезпечним.

Згідно з ч. 2 ст. 9 КУпАП адміністративна відповідальність за правопорушення, передбачені цим Кодексом, настає, якщо ці порушення за своїм характером не тягнуть за собою відповідно до закону кримінальної відповідальності.

Таким чином, дрібним хуліганством визнаються дії, що не мають ознак кримінально караного хуліганства.

Основним об`єктом хуліганства як кримінального правопорушення є громадський порядок, а його додатковим об`єктом може виступати життя та здоров`я особи.

Об`єктом адміністративного правопорушення є тільки громадський порядок та спокій громадян, дрібне хуліганство не загрожує життю та здоров`ю людей, хоча може й проявлятися в образливому ставленні до оточуючих.

Оцінюючи зміст та спрямованість протиправного діяння ОСОБА_1 згідно з протоколом, доходжу висновку, що таке було зумовлене неприязними стосунками з потерпілою.

Інших об`єктивних та допустимих доказів, які б вказували на вчинення ОСОБА_1 дрібного хуліганства, матеріали справи не містять.

Аналіз наведених доказів, зібраних у адміністративному матеріалі, свідчить про відсутність складу адміністративного правопорушення в діях ОСОБА_1 , що за змістом п.1 ст. 247 КУпАП виключає провадження у справі про адміністративне правопорушення.

Враховуючи наведене, керуючись ст.ст. 9, 247, 284, 287 КУпАП, суд,-

П О С Т А Н О В И В :

Справу про адміністративне правопорушення за ст. 173 КУпАП щодо ОСОБА_1 закрити у зв`язку з відсутністю в її діях складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена до Чернівецького апеляційного суду через Глибоцький районний суд Чернівецької області протягом 10-ти днів з дня її винесення шляхом подачі апеляційної скарги.

Суддя: