"12" листопада 2021 р. Справа № 363/4865/21
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12 листопада 2021 року м. Вишгород

Суддя Вишгородського районного суду Київської області Баличева М.Б., розглянувши матеріали про адміністративне правопорушення, які надійшли з Державної екологічної інспекції столичного округу відносно ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, непрацюючого, проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , за ч. 4 ст. 85 КУпАП,-

ВСТАНОВИВ:

29.10.2021 року відносно ОСОБА_1 складено протокол про адміністративне правопорушення передбачене ч. 4 ст. 85 КУпАП України, згідно якого 29.10.2021 року о 12 год. 30 хв. на Київському водосховищі, Київської області, Вишгородського району, Димерської ОТГ поблизу с. Сухолуччя був виявлений факт незаконного вилову риби громадянином ОСОБА_1 , забороненим сітчастим знаряддям лову, ліскова сітка 1 шт. (120 м.). Впіймав рибу: судак 464 шт., загальною вагою 207 кг. Лов риби здійснював на металевому човні без розпізнавальних знаків.

Вказаними діями ОСОБА_1 порушив вимоги п. 3.15 «Правил любительського і спортивного рибальства», ст. 63 Закону України «Про тваринний світ», чим заподіяв шкоду державі у розмірі 1 664 368,00 грн.

Відповідно до ст. 9 КУпАП адміністративна відповідальність за правопорушення передбачені цим Кодексом настає, якщо ці порушення за своїм характером не тягнуть за собою відповідно до закону кримінальної відповідальності.

Частиною 4 статті 85 КУпАП передбачена адміністративна відповідальність за грубе порушення правил рибальства (рибальство із застосуванням промислових знарядь лову особами, які не мають дозволу на промисел, вилов водних живих ресурсів у розмірах, що перевищують встановлені ліміти або встановлену правилами любительського і спортивного рибальства добову норму вилову).

Частина 1 статті 249 КК України встановлює кримінальну відповідальність за незаконне зайняття рибним, звіриним або іншим водним добувним промислом, якщо воно заподіяло істотну шкоду.

Отже, розмежування кримінальної та адміністративної відповідальності за порушення правил рибальства здійснюється відповідно до розміру заподіяної шкоди.

Згідно наданого суду розрахунку матеріальної шкоди, ОСОБА_1 внаслідок незаконного вилову риби заподіяв шкоду державі у загальному розмірі 1 664 368,00 грн.

Відповідно до "Біологічного обґрунтування кількісних показників визначення істотної шкоди, завданої водним біоресурсам внаслідок зайняття незаконним рибним добувним промислом на період 2020-2022 р.р.» вищезазначена сума збитків є істотною шкодою завданою державі.

З урахуванням способу лову, кількості виловленої риби та розміру завданої шкоди державі, суд вважає, що в діях ОСОБА_1 вбачаються ознаки складу кримінального правопорушення передбаченого ч. 1 ст. 249 КК України.

Відповідно до ст. 253 КУпАП, якщо при розгляді справи орган (посадова особа) прийде до висновку, що в порушенні є ознаки злочину, він передає матеріали прокурору, органу досудового слідства або дізнання.

Частиною 2 ст. 284 КУпАП визначено, що провадження у справі про адміністративне правопорушення закривається, при передачі матеріалів на розгляд громадської організації чи трудового колективу або передачі їх прокурору, органу досудового розслідування, а також при наявності обставин, передбачених статтею 247 цього Кодексу.

За таких обставин суд зобов`язаний прийняти рішення, передбачене ст. 253 КУпАП, та передати матеріали органу досудового розслідування, а провадження у справі про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч. 4 ст. 85 КУпАП відповідно до ст. 284 КУпАП підлягає закриттю.

Керуючись ст. ст. 9, ч. 4 ст. 85, 253, 283, 284 КУпАП, суддя,-

ПОСТАНОВИВ :

Провадження у справі про адміністративне правопорушення за ч. 4 ст. 85 КУпАП, відносно ОСОБА_2 закрити.

Матеріали про притягнення ОСОБА_2 до адміністративної відповідальності за ч. 4 ст. 85 КУпАП передати Вишгородському РУП ГУНП в Київській області для внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань за фактом вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 249 КК України, тобто незаконного зайняття рибним добувним промислом, яке заподіяло істотну шкоду.

Постанова може бути оскаржена протягом десяти днів з дня її винесення шляхом подачі апеляційної скарги до Київського апеляційного суду через Вишгородський районний суд Київської області.

Суддя М.Б. Баличева