ЗОЛОЧІВСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД ХАРКІВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
Справа № 622/7/21

ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21.01.2021

Суддя Золочівського районного суду Харківської області Чернова О.В., розглянувши адміністративний матеріал, який надійшов із Управління Служби безпеки України в Харківській області, про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, уродженця смт Золочів Харківської області, паспорт серія НОМЕР_1 виданий Золочівським РВ УМВС України в Харківській області 05.03.2005 року, працюючого головним спеціалістом з мобілізаційної та режимно-секретної роботи апарату Золочівської РДА, проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 ,

за вчинення правопорушення, передбаченого п.5 ч.1 ст. 212-2 Кодексу України про адміністративні правопорушення,-

ВСТАНОВИВ:

06.01.2021 року до суду надійшли матеріали про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за п.5 ч.1 ст. 212-2 КУпАП.

З протоколу про адміністративне правопорушення №26 від 13.11.2020 року вбачається, що 05.11.2020 на адресу Управління СБ України в Харківській області (вх.26/11121дск від 05.11.2020 р.) надійшли документальні матеріали стосовно необхідності скасування допуску до державної таємниці громадянину України ОСОБА_2 , який мав допуск до державної таємниці за формою три, наданого розпорядженням УСБУ в Харківській області №91д від 05.11.2018 року та якому наказом №1н/т від 27.03.2020 року припинено доступ до державної таємниці та звільнено 25.03.2020 року із займаної посади наказом №21-к від 25.03.2020 року. Відповідно до вимог п. 77, п. 80 Порядку №939 у разі звільнення громадянина з роботи на підприємстві, в установі, організації, переведення на іншу роботу чи службу, не пов`язану з державною таємницею, наданий такому громадянину доступ до секретної інформації наказом керівника підприємства, установи, організації припиняється. При цьому допуск до державної таємниці залишається чинним протягом шести місяців з дати видання такого наказу або розпорядження. За відсутності у громадянина подальшої потреби в діяльності, пов`язаної з державною таємницею, до органу СБУ, який надав йому допуск до державної таємниці, протягом п`яти робочих днів після закінчення шести місяців з дня припинення доступу до секретної інформації РСО надсилаються документи, передбачені пунктом 80 цього Порядку, для скасування такого допуску. Таким чином, документальні матеріали стосовно скасування допуску до державної таємниці ОСОБА_2 мали надійти на адресу Управління СБ України в Харківській області до 03.10.2020, але фактичне їх надходження з порушенням вимог п.п.77, 80 Порядку №939 відбулося 05.11.2020, що перевищує встановлені терміни на 33 доби.

Факт несвоєчасного надходження документальних матеріалів для скасування допуску до державної таємниці працівнику, свідчить про відсутність дієвого контролю з боку головного спеціаліста з мобілізаційної та режимно-секретної роботи апарату Золочівської РДА Харківської області ОСОБА_1 . Таким чином, в діях головного спеціаліста з мобілізаційної та режимно-секретної роботи апарату Золочівської районної державної адміністрації Харківської області ОСОБА_1 вбачаються ознаки адміністративного правопорушення, передбаченого п. 5 ч.1 ст. 212-2 КУпАП, а саме: порушення встановленого законодавством порядку скасування допуску та доступу до державної таємниці.

ОСОБА_1 надав до суду письмові пояснення та клопотання та в судовому засіданні заперечував проти притягнення його до адміністративної відповідальності за п.5 ч.1 ст.212-2 КУпАП, вважав, що протокол №26 від 13.11.2020 року про адміністративне правопорушення, складений стосовно нього, містить істотні недоліки, що порушують його право на захист.

Суддя на стадії підготовки до розгляду справи, вивчивши матеріали справи про адміністративне правопорушення, пояснення, клопотання та вислухавши думку ОСОБА_1 , дійшов наступного.

За змістом ч. 2 ст. 7 КУпАП провадження в справі про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

Згідно з вимогами ст. 245 КУпАП завданнями провадження в справах про адміністративне правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

Відповідно до ст. 278 КУпАП орган (посадова особа) при підготовці до розгляду справи про адміністративне правопорушення вирішує такі питання: чи належить до його компетенції розгляд даної справи; чи правильно складено протокол та інші матеріали справи про адміністративне правопорушення та ін.

Згідно приписів ст. 256 КУпАП у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються: дата і місце його складення, посада, прізвище, ім`я, по батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності (у разі її виявлення); місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих, якщо вони є; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості, необхідні для вирішення справи. Якщо правопорушенням заподіяно матеріальну шкоду, про це також зазначається в протоколі.

У відповідності до положень ст. 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі або в режимі фотозйомки (відеозапису), які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху та паркування транспортних засобів, актом огляду та тимчасового затримання транспортного засобу, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу.

Крім того, у справі «Малофєєва проти Росії» (рішення від 30.05.2013 р., заява № 36673/04) ЄСПЛ зазначив, що у випадку, коли викладена в протоколі фабула адміністративного правопорушення не відображає всіх істотних ознак складу правопорушення, суд не має права самостійно редагувати її, а так само не може відшукувати докази на користь обвинувачення, оскільки це становитиме порушення права на захист (особа не може належним чином підготуватися до захисту) та принципу рівності сторін процесу (оскільки особа має захищатися від обвинувачення, яке підтримується не стороною обвинувачення, а фактично судом).

А згідно рішення у справі «Карелін проти Росії» (заява № 926/08, рішення від 20.09.2016 р.) ЄСПЛ зазначив, що, за умови відсутності сторони обвинувачення та при наявності певної неповноти чи суперечностей, суду не залишилося нічого іншого, як взяти на себе функції сторони обвинувачення, самостійно відшукуючи докази винуватості особи, що становить порушення ч.1 ст.6 Конвенції в частині дотримання принципу рівності сторін і вимог змагального процесу (за цих умов особа позбавлена можливості захищатися від висунутого проти нього обвинувачення перед незалежним судом, а навпаки вона має захищатися від обвинувачення, яке, по суті, судом підтримується).

Вивчивши протокол про адміністративне правопорушення та додані до нього матеріали, суддя дійшов висновку, що згаданий протокол та додані до нього матеріали підлягають поверненню до Управління Служби безпеки України в Харківській області для належного оформлення, оскільки у протоколі про адміністративне правопорушення не зазначено, та до матеріалів справи не додано зміст нормативно-правового акту, на який посилається автор протоколу, та який порушено ОСОБА_1 , а саме Порядок організації та забезпечення режиму секретності в державних органах, органах місцевого самоврядування, на підприємствах, в установах і організаціях, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 18.12.2013 року №939, докази по справі зібрано не в повному обсязі.

Крім цього в протоколі зроблено висновок та зазначено про те, що вчинені дії (бездіяльність) ОСОБА_1 свідчать про відсутність дієвого контролю з боку останнього, натомість вказане правопорушення кваліфіковане за п.5 ч.1 ст.212-2 КУпАП, а саме: порушення встановленого законодавством порядку скасування допуску та доступу до державної таємниці. При цьому, як вбачається, відповідальність за невжиття заходів щодо забезпечення охорони державної таємниці та незабезпечення контролю за охороною державної таємниці передбачена п.6 ч.1 ст.212-2 КУпАП.

Отже, зазначена в протоколі фабула допущеного правопорушення та його кваліфікація не відповідають викладеному в КУпАП та є суперечливими один одному.

Враховуючи викладене вище, суддя позбавлений можливості розглянути справу про адміністративне правопорушення по суті, а тому, у відповідності до ст. 245 КУпАП адміністративний матеріал підлягає поверненню на доопрацюванню.

Керуючись ст. ст. 251, 256, 278, 283, 284 КУпАП, суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

Матеріали справи про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 за п.5 ч.1 ст.212-2 КУпАП повернути до Управління Служби безпеки України в Харківській області для належного оформлення.

Постанова оскарженню не підлягає.

Суддя: О. В. Чернова