КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Справа № 33/824/3770/2021 Головуючий суддя у суді першої інстанції.: Аксьонова Н.М.
Доповідач: Сітайло О.М.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18 жовтня 2021 року суддя судової палати з розгляду кримінальних справ Київського апеляційного суду Сітайло О.М., за участю представника Київської митниці Держмитслужби Ніконова Г.В., розглянувши апеляційну скаргу представника Київської митниці Держмитслужби Клімова С.Г. на постанову Солом`янського районного суду міста Києва від 09 липня 2021 року щодо ОСОБА_1 за ст. 471 МК України,-

ВСТАНОВИЛА:

Постановою Солом`янського районного суду міста Києва від 09 липня 2021 року ОСОБА_1 визнано винною у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 471 МК України, та на неї накладено стягнення у виді штрафу у розмірі 1700 (одну тисячу сімсот) грн. на користь держави України, без конфіскації товару.

Суд першої інстанції встановив, що 01.06.2021 року о 08 год. 45 хв. до України з Республіки Вірменія, м. Єреван, авіарейсом PS612 авіакомпанії «МАУ», прибула ОСОБА_1 , яка, перебуваючи в зоні митного контролю залу «Приліт» терміналу «Д» ДП МА «Бориспіль» та обравши формою проходження митного контролю проходження через «зелений коридор», ОСОБА_1 перемістила у гаманці, що знаходився у жіночій сумочці, через митний кордон України товар - готівкові кошти у розмірі 13239 доларів США, переміщення якого через митний кордон України обмежено законодавством України, чим порушила встановлений порядок проходження митного контролю в зонах (коридорах) спрощеного митного контролю, зокрема ст.8 Закону України "Про валюту і валютні операції" та Постанову Правління НБУ №3 від 02.01.2019 року «Про затвердження Положення про транскордонне переміщення валютних цінностей».

Оскільки проходження митного контролю «зеленим коридором» передбачає наявність у громадян готівки у сумі, що не перевищує 10 000 євро (чи еквівалент цієї суми в іншій валюті), тому на місці виявлення правопорушення в зоні митного контролю залу «Приліт» ДП МА «Бориспіль» щодо ОСОБА_1 співробітником митниці складено протокол про порушення митних правил № 1023/10000/21 від 01червня 2021 року за ст.471 МК України, при цьому 12199 доларів США (згідно курсу НБУ на 01 червня 2021 року становить еквівалент 9999 євро) було пропущено, а 1040 доларів США - вилучено.

В апеляційній скарзі представник Київської митниці Держмитслужби Клімов С.Г. просить постанову Солом`янського районного суду міста Києва від 09.07.2021 року скасувати, постановити нову, якою ОСОБА_1 визнати винною у вчиненні порушення митних правил за ознаками ст. 471 МК України, застосувати адміністративне стягнення у виді штрафу в розмірі 1700 (тисяча сімсот) грн. та конфіскацію товарів - безпосередніх предметів порушення митних правил - грошових коштів у сумі 1040 доларів США, посилаючись на те, що суд першої інстанції безпідставно не застосував конфіскацію.

Заслухавши доповідь судді, думку представника Київської митниці ДФС Ніконова Г.В., який підтримав апеляційну скаргу, перевіривши доводи на обґрунтування апеляційної скарги та матеріали справи про адміністративне правопорушення, дослідивши докази, суд апеляційної інстанції дійшов висновку, що апеляційна скарга з наведених у ній підстав задоволенню не підлягає.

Висновок суду першої інстанції щодо винуватості ОСОБА_1 у вчиненні нею адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 471 МК України, обґрунтований належним чином підтверджений сукупністю наявних в матеріалах справи та перевірених у судовому засіданні доказів, і є правильним.

Відповідно до ч.1 ст. 466 МК України адміністративні стягнення за порушення митних правил не може бути застосовано інакше, як на підставі та в порядку, що встановлені цим Кодексом та іншими законами України.

Згідно приписів ч.2 ст. 366 МК України канал, позначений символами зеленого кольору («зелений коридор»), призначений для декларування шляхом вчинення дій громадянами, які переміщують через митний кордон України товари в обсягах, що не підлягають оподаткуванню митними платежами та не підпадають під встановлені законодавством заборони або обмеження щодо ввезення на митну територію України або вивезення за межі цієї території і не підлягають письмовому декларуванню.

Відповідно до п.4, п.5 ст. 366 МК України громадянин самостійно обирає «зелений коридор» або «червоний коридор» для проходження митного контролю.

Обрання «зеленого коридору» вважається заявою громадянина про те, що переміщувані ним через митний кордон України товари не підлягають письмовому декларуванню, оподаткуванню митними платежами, не підпадають під встановлені законодавством заборони та/або обмеження щодо ввезення на митну територію України або вивезення за межі цієї території, та свідчить про факти, що мають юридичне значення.

Після перетину пасажиром «білої лінії», яка відповідно до п.1.10 «Правил застосування спрощеного порядку здійснення митного контролю предметів, що переміщуються громадянами, які прямують авіаційним транспортом», затверджених наказом Державної митної служби України від 18.02.2006 № 137, позначає закінчення «зеленого коридору», настає відповідальність за порушення митних правил.

Приписами ч. 3 ст. 197 МК України, встановлено обмеження щодо ввезення на митну територію України та вивезення за межі митної території України валютних цінностей, а також порядок переміщення їх через митний кордон України, у тому числі особливості декларування валютних цінностей (зокрема, визначення граничних сум валютних цінностей, які підлягають письмовому або усному декларуванню), які можуть встановлюватися Національним банком України.

Постановою Правління Національного банку України № 148 від 27.05.2008 затверджено Інструкцію про переміщення готівки і банківських металів через митний кордон України, відповідно до розділу другого якої, фізична особа має право ввозити в Україну та вивозити за межі України готівку в сумі, що не перевищує в еквіваленті 10 000 ЄВРО без письмового декларування митному органу. Фізична особа - нерезидент має право вивозити за межі України готівку в сумі, що перевищує в еквіваленті 10 000 ЄВРО, якщо сума готівки, що вивозиться, не перевищує суми готівки, письмово задекларованої цією особою митному органу при ввезенні в Україну. Вивезення готівки у такому випадку здійснюється за умови її письмового декларування митному органу в повному обсязі.

Заслухавши доповідь судді, пояснення представника митниці Ніконова Г.В., який підтримав апеляційну скаргу та просив її задовольнити, вивчивши матеріали справи про адміністративне правопорушення, перевіривши доводи апеляційної скарги, дослідивши докази, суд апеляційної інстанції дійшов висновку, що апеляційна скарга задоволенню не підлягає з наступних підстав.

Як вбачається з протоколу про порушення митних правил №1023/10000/21 від 01.06.2021 року, що 01.06.2021 року о 08 год. 45 хв. до України з Республіки Вірменія з м. Єреван, авіарейсом PS612, авіакомпанії «МАУ», прибула ОСОБА_1 , яка, перебуваючи в зоні митного контролю залу «Приліт» терміналу «Д» ДП МА «Бориспіль» та обравши формою проходження митного контролю проходження через «зелений коридор», перемістила у гаманці, що знаходився у жіночій сумочці, через митний кордон України товар - готівкові кошти у розмірі 13239 доларів США, переміщення якого через митний кордон України обмежено законодавством України, чим порушила встановлений порядок проходження митного контролю в зонах (коридорах) спрощеного митного контролю, зокрема, ст.8 Закону України "Про валюту і валютні операції" та Постановою Правління НБУ №3 від 02.01.2019 року «Про затвердження Положення про транскордонне переміщення валютних цінностей».

Висновки суду першої інстанції щодо доведеності винуватості ОСОБА_1 у вчиненні правопорушення, передбаченого ст. 471 МК України, та накладення на неї адміністративного стягнення у виді штрафу у розмірі 1700 грн., є законним і обґрунтованим, з яким і погоджується суд апеляційної інстанції.

Також, на переконання суду апеляційної інстанції, є вмотивованим рішення суду в частині не застосування до ОСОБА_1 конфіскації грошових коштів, які були вилучені в неї в розмірі 1040 доларів, що передбачено санкцією ст. 471 МК України. Зокрема суд обґрунтував своє рішення тим що, готівка, яку ОСОБА_1 перевозила, отримана нею у законний спосіб, а тому їй було дозволено би вивезти вказану суму з України, якщо ОСОБА_1 звернулася би до митних органів. Також в протоколі про порушення митних правил відсутні докази, які підтверджували би заподіяння шкоди державним чи суспільним інтересам.

Оскільки держава не зазнала ніяких збитків, внаслідок невнесення заявником відомостей до митної декларації, діяння, вчинене ОСОБА_1 , не завдало майнової шкоди державі. Застосування конфіскації в даному випадку є не компенсаційною, а стримуючою та карною мірою.

Крім того, 11.07.2019 року Європейським судом з прав людини прийнято рішення у справі «Садоча проти України», з якого вбачається, що за аналогічних обставин конфіскація законно придбаних коштів заявника має індивідуальний та надмірний тягар і є непропорційною вчиненому правопорушенню мірою, а отже, порушенням статтю 1 Першого протоколу до Конвенції, оскільки ніхто не може бути позбавлений своєї власності інакше як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права.

Згідно з зазначеним рішенням ЄСПЛ «Садоча проти України», судове рішення, яким застосовано конфіскація майна, є втручанням в право особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, на повагу власності.

Європейський суд з прав людини в своїй практиці зазначає, що втручання держави в право особи на мирне володіння своїм майном повинно здійснюватися на підставі закону, під яким розуміється нормативно-правовий акт, що має бути доступним для заінтересованих осіб, чітким та передбачуваним у питаннях застосування та наслідків дії його норми.

Відповідно до рішення Конституційного суду України від 21.07.2021 року №3-р(II)/2021 окремі положення абзацу другого статті 471 Митного кодексу України, а саме «а у разі якщо безпосередніми предметами правопорушення є товари, переміщення яких через митний кордон України заборонено або обмежено законодавством України, - також конфіскацію цих товарів» визнано такими, що не відповідають Конституції України (є неконституційними).

В даному випадку майном правопорушника є грошова сума в доларах, яка, на думку представника митниці, підлягає конфіскації.

За таких обставин конфіскація є втручанням в право особи на повагу власності і відповідно, має бути застосована ст. 1 протоколу №1 Європейської конвенції з захисту прав людини.

У даному випадку застосування адміністративного штрафу є достатнім покаранням та відповідає принципу справедливої рівноваги між інтересами суспільства та необхідністю дотримання фундаментальних прав окремої людини.

Апеляційним переглядом справи про адміністративне правопорушення у межах апеляційної скарги не встановлено такихпорушеннь, що унеможливили би прийняття законного та обґрунтованого рішення.

Враховуючи зазначене, апеляційний суд дійшов висновку, що постанова суду першої інстанції є законною та обґрунтованою, тому її необхідно залишити без змін, а апеляційну скаргу - без задоволення.

Керуючись ст. 294 КУпАП, суддя Київського апеляційного суду, -

ПОСТАНОВИЛА:

Апеляційну скаргу представника Київської митниці Держмитслужби Клімова С.Г. залишити без задоволення, а постанову Солом`янського районного суду міста Києва від 09 липня 2021 року щодоОСОБА_1 за ст. 471 МК України - без зміни.

Постанова є остаточною і оскарженню не підлягає.

Суддя

Київського апеляційного суду О.М. Сітайло