Провадження № 3/756/770/21
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11 січня 2021 року суддя Оболонського районного суду м. Києва Тиха О.О., розглянувши матеріали справи про адміністративне правопорушення, які надійшли від Секретаріату Уповноваженого Верховної Ради України з прав людини відносно

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , уродженки с. Лозуватка Шполянського району Черкаської області, яка займає посаду голови правління Житлово-будівельного кооперативу «Мистецтвознавець», проживає за адресою: АДРЕСА_1 , за ст.188-40 КУпАП,

ВСТАНОВИВ:

24.12.2020 до Оболонського районного суду м. Києва надійшов адміністративний матеріал про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ст.188-40 КУпАП, а саме: за невиконання законних вимог представника Уповноваженого Верховної Ради України з прав людини.

Так, згідно з протоколом про адміністративне правопорушення від 10.12.2020, складеним головним спеціалістом Відділу регіонального представництва в північних областях Секретаріату Уповноваженого Верховної Ради України з прав людини ОСОБА_2 , голова правління Житлово-будівельного кооперативу «Мистецтвознавець» ОСОБА_1 не виконала законні вимоги представника Уповноваженого Верховної Ради України з прав людини, викладені у листах-запитах за вих. №25196.4/М-14644.23/20/44 від 07.09.2020; за вих. № 29760.4/М-14644.3/20/43 від 26.10.2020 та листі-вимозі за вих. № 32816.4/М-14644.3/20/43 від 27.11.2020.

ОСОБА_1 у судове засідання не з`явилася, про день та час розгляду справи повідомлена у встановленому законом порядку.

Захисник Бардаш О.В. у судовому засіданні просив закрити провадження у справі на підставі п.1 ст. 247 КУпАП. В обґрунтування зазначив, що дійсно 14.09.2020 ОСОБА_1 отримано поштове відправлення від Секретаріату Уповноваженого Верховної Ради України з прав людини, проте у вказаному відправленні був відсутній сам лист Уповноваженого Верховної Ради України з прав людини від 07.09.2020, про який йдеться мова у протоколі про адміністративне правопорушення, у конверті містилася лише копія заяви ОСОБА_3 від 24.06.2020, яка зазначена у додатку до вказаного листа. За отриманням цього листа ОСОБА_1 особисто зверталася до Секретаріату Уповноваженого Верховної Ради України з прав людини. При цьому матеріали даної справи не містять опису вкладення, який міг би підтвердити, що саме надсилалося ОСОБА_1 і чи дійсно це була вимога, про яку вказує Секретаріат Уповноваженого Верховної Ради України з прав людини у протоколі. Також вказав, що вимоги представника Уповноваженого Верховної Ради України з прав людини не можна вважати законними, у зв`язку з тим, що, заява ОСОБА_3 від 24.06.2020 не відповідає вимогам діючого законодавства, оскільки у ній не зазначена адреса проживання заявника, що є підставою для визнання такої заяви анонімною і така заява не підлягає розгляду. При складанні протоколу представник Уповноваженого Верховної Ради України з прав людини не з`ясував, чи знаходяться у розпорядженні ЖБК «Мистецтвознавець» документи, які запитуються ОСОБА_3 , яка до того ж не є членом ЖБК «Мистецтвознавець», що в свою чергу унеможливлює надання відповідної інформації. У протоколі представник Уповноваженого Верховної Ради України з прав людини посилається на норми Закону України «Про житлово-комунальні послуги», які втратили чинність, а житлово-будівельні кооперативи взагалі не є виконавцями/виробниками житлово-комунальних послуг та не затверджують жодних тарифів на житлово-комунальні послуги. Крім того, відповідно до матеріалів, доданих до протоколу про адміністративне правопорушення, вбачається, що вимога Уповноваженого Верховної Ради з прав людини до ОСОБА_1 містить вказівку про її виконання до 21.09.2020, тобто днем вчинення ОСОБА_1 правопорушення, виходячи з викладених Секретаріатом обставин, є 22.09.2020, а отже, строк притягнення її до адміністративної відповідальності сплив 22.12.2020.

Суд, вислухавши захисника, дослідивши матеріали справи приходить до наступного.

Частиною 1 статті 9 КУпАП визначено, що адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Статтею 188-40 КУпАП передбачена адміністративна відповідальність за невиконання законних вимог Уповноваженого Верховної Ради України з прав людини або представників Уповноваженого Верховної Ради України з прав людини.

Відповідно до п. 5 ст. 13 Закону України "Про Уповноваженого Верховної Ради України з прав людини" Уповноважений має право на ознайомлення з документами, у тому числі тими, що містять інформацію з обмеженим доступом (серед іншого, персональні дані).

Згідно з п. 7 ст. 13 Закону України "Про Уповноваженого Верховної Ради України з прав людини" Уповноважений має право запрошувати посадових і службових осіб, громадян України, іноземців та осіб без громадянства для отримання від них усних або письмових пояснень щодо обставин, які перевіряються по справі.

Обов`язок співпраці з Уповноваженим та його представниками випливає зі статей 11 та 22 Закону України «Про Уповноваженого Верховної Ради України з прав людини». Так, органи державної влади, їхні посадові особи, до яких звернувся Уповноважений або представник Уповноваженого, зобов`язані співпрацювати та надавати інформацію і пояснення стосовно фактичної і правової підстави своїх дій та рішень.

Відповідно до частини другої статті 22 Закону України «Про Уповноваженого Верховної Ради України з прав людини» відмова органів державної влади, органів місцевого самоврядування, об`єднань громадян, підприємств, установ, організацій незалежно від форми власності, їх посадових і службових осіб від співпраці, а також умисне приховування або надання неправдивих даних, будь-яке незаконне втручання в діяльність Уповноваженого з метою протидії тягнуть за собою відповідальність згідно з чинним законодавством.

Відповідно до частини першої статті 11 Закону України «Про Уповноваженого Верховної Ради України з прав людини» Уповноважений має право призначати своїх представників у межах виділених коштів, затверджених Верховною Радою України.

Згідно з пунктом 1 Положення про представників Уповноваженого Верховної Ради України з прав людини, затвердженого наказом Уповноваженого Верховної Ради України з прав людини від 26.07.2012 №7/8- 12 (зі змінами), Представники Уповноваженого є посадовими особами, яким з метою здійснення парламентського контролю за додержанням конституційних прав і свобод людини і громадянина делегуються визначені повноваження Уповноваженого та на яких розповсюджуються гарантії забезпечення діяльності Уповноваженого.

Крім цього, згідно з пунктом 2.11 Порядку оформлення матеріалів про адміністративні правопорушення, затвердженого наказом Уповноваженого Верховної Ради України з прав людини від 16.02.2015 №3/02-15, Уповноважена особа або регіональний координатор має право запрошувати особу, що притягається до адміністративної відповідальності, з метою отримання пояснень та ознайомлення її з протоколом про адміністративне правопорушення, а також інших осіб для отримання від них усних або письмових пояснень щодо обставин, що перевіряються у справі.

Як зазначено у протоколі про адміністративне правопорушення від 10.12.2020, до Уповноваженого Верховної Ради України з прав людини 04.09.2020 надійшло звернення ОСОБА_3 щодо порушення Житлово-будівельним кооперативом «Мистецтвознавець» (далі - ЖБК) її права на отримання документів та інформації, що стосуються діяльності ЖБК (заява ОСОБА_3 від 24.06.2020). Станом на дату звернення заявнику відповідь не надано.

У зв`язку з цим, з метою поновлення права заявника на інформацію Секретаріатом Уповноваженого Верховної Ради України з прав людини (далі - Секретаріат) до ЖБК надіслано запит листом від 07.09.2020 № 25196.4/М- 14644.23/20/44 з вимогами розглянути та надати заявнику повну відповідь на зазначене звернення та надати до 21.09.2020 до регіонального представництва Уповноваженого Верховної Ради України з прав людини у Київській області підтверджуючі документи (копію відповідного листа, копію реєстраційно-контрольної картки, документа з поштовою відміткою або інших поштових документів, скріншот), а також вжити заходи щодо недопущення порушення вимог Закону України «Про звернення громадян».

Зазначений лист отримано 14.09.2020 головою правління ЖБК ОСОБА_1 , що підтверджується відміткою на рекомендованому повідомленні про вручення поштового відправлення. Однак відповіді на вказаний запит Секретаріатом отримано не було, у зв`язку з чим, Секретаріатом повторно надіслано лист від 26.10.2020 № 29760.4/М-14644.3/20/43 на адресу ЖБК з повторними вимогами.

Листом за вих. № 06/11-20 без дати ЖБК за підписом голови правління ЖБК ОСОБА_1 не надано обґрунтованих пояснень по суті порушених питань у запиті Секретаріату, інформації щодо поновлення права заявника на отримання інформації та відповідного підтвердження не надано.

У зв`язку з чим представником Уповноваженого Верховної Ради України з прав людини в північних областях В. Цеховою направлено лист-вимогу від 27.11.2020 № 32816.4/М-14644.3/20/43 до ЖБК про усунення виявлених порушень, надання пояснень по суті справи, а також прибуття 10.12.2020 ОСОБА_1 до Відділу регіонального представництва в північних областях Секретаріату Уповноваженого Верховної Ради України з прав людини для складання протоколу про адміністративне правопорушення за ч.2 ст. 212-3 КУпАП. Зазначені вимоги Головою правління ЖБК ОСОБА_1 також не виконано.

Відповідно до ст. 245 КУпАП завданнями провадження у справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

Відповідно до ст. 248 КУпАП розгляд справи про адміністративне правопорушення здійснюється на засадах рівності перед законом і органом (посадовою особою), який розглядає справу, всіх громадян незалежно від раси, кольору шкіри, політичних, релігійних та інших переконань, статі, етнічного та соціального походження, майнового стану, місця проживання, мови та інших обставин.

Відповідно до ст. 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі або в режимі фотозйомки (відеозапису), які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху та паркування транспортних засобів, актом огляду та тимчасового затримання транспортного засобу, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу.

Відповідно до ст. 280 КУпАП, орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності тощо.

Аналізуючи зібрані у справі докази суд встановив наступне.

До протоколу про адміністративне правопорушення на підтвердження обставин, викладених у ньому, долучено копію листа-запиту Секретаріату Уповноваженого Верховної Ради України з прав людини №25196.4/М-14644.23/20/44 від 07.09.2020, адресованого голові ЖБК «Мистецтвознавець» ОСОБА_1 , у якому міститься прохання: надати до регіонального представництва Уповноваженого Верховної Ради України з прав людини у Київській області документи, які підтверджують надсилання відповіді заявнику ОСОБА_3 , у разі їх наявності; надати заявнику ОСОБА_3 відповідь, у разі її ненадання, проінформувати про результати розгляду листа, а також вжити заходи щодо недопущення порушення вимог Закону України «Про звернення громадян».

Крім того, в матеріалах справи мається поштове повідомлення, з якого вбачається, що поштове відправлення, направлене Секретаріатом Уповноваженого Верховної Ради України з прав людини 08.09.2020, було отримано ОСОБА_1 14.09.2020, проте, матеріали справи не містять підтвердження того, що вказане поштове відправлення містило саме вимогу Секретаріату Уповноваженого Верховної Ради України з прав людини від 07.09.2020, про невиконання якої йдеться мова у протоколі про адміністративне правопорушення від 10.12.2020, а тому відсутні докази того, що ОСОБА_1 була обізнана про необхідність надання відповідних документів.

Крім того, ОСОБА_1 за провину ставиться невиконання законних вимог представника Уповноваженого Верховної Ради України з прав людини, викладених у листі-запиті за вих. № 29760.4/М-14644.3/20/43 від 26.10.2020 та у листі-вимозі за вих. № 32816.4/М-14644.3/20/43 від 27.11.2020.

Так, у листі представника Уповноваженого Верховної Ради України з прав людини від 26.10.2020 містяться повторні вимоги до ОСОБА_1 щодо надання нею та іншими посадовими особами, відповідальними за підготовку та направлення відповіді заявниці ОСОБА_3 , письмових пояснень та копій документів, що підтверджують поновлення прав заявника у відповідності до вимог Закону України «Про звернення громадян».

У листі від 27.11.2020 на підставі вимог ст.ст. 10-1, 17 Закону України «Про доступ до публічної інформації» представником Уповноваженого Верховної Ради України з прав людини висунуто вимогу ОСОБА_1 забезпечити надання до Відділу регіонального представництва в північних областях Секретаріату Уповноваженого Верховної Ради України з прав людини до 06.12.2020 обгрунтованих пояснень посадових осіб, відповідальних за підготовку відповідей за запитами заявника ОСОБА_3 ; забезпечити прибуття вказаних осіб до Відділу для складання та оформлення протоколу за ч.2 ст. 212-3 КУпАП.

Разом з тим, матеріали справи не містять доказів, що на адресу ОСОБА_1 , як голови правління ЖБК «Мистецтвознавець», надходили лист-запит від 26.10.2020 та лист-вимога від 27.11.2020 від представника Уповноваженого Верховної Ради України з прав людини та що ці листи були отримані ОСОБА_1 .

Як наслідок, протокол про адміністративне правопорушення за ст. 188-40 КУпАП скаладений 10.12.2020 за відсутності ОСОБА_1 , останній не роз`яснені права, передбачені ст. 63 Конституції України та ст. 268 КУпАП, ОСОБА_1 була позбавлена можливості надати свої пояснення з приводу зазначених у протоколі про адміністративне правопорушення обставин.

Крім того, слід зазначити, що у відповідь на запит регіонального представника Уповноваженого Верховної Ради України з прав людини у м. Києві Коновалюк Г. головою правління ЖБК «Мистецтвознавець» Романчук О.М. за вих. № 06/11-20 направлено лист та письмові пояснення щодо надання запитуваних документів та інформації заявнику ОСОБА_3 , а також надано копію листа про направлення запитуваних у заяві ОСОБА_3 від 24.06.2020 документів безпосередньо останній.

Також суд звертає увагу на те, що у листах регіональних представників Уповноваженого Верховної Ради України з прав людини у м. Києві від 07.09.2020 та 26.10.2020, адресованих ОСОБА_1 , йдеться мова про надання Уповноваженому Верховної Ради України з прав людини пояснень щодо допущених порушень вимог Закону України «Про звернення громадян» та усунення вказаних порушень, в той час як лист від 27.11.2020 вже містить вимогу про усунення порушень норм Закону України «Про доступ до публічної інформації» та виклик для складання протоколу про адміністративне правопорушення за ч.2 ст.212-3 КУпАП, тобто за порушення Закону України "Про доступ до публічної інформації". У зв`язку з наведеним незрозумілим є те, які саме вимоги Уповноваженого Верховної Ради України з прав людини мала усунути ОСОБА_1 та відповідно до вимог якого закону, порушення вимог якого закону ставиться за провину ОСОБА_1 .

Ненадання відповіді на запити керівників структурних підрозділів Секретаріату Уповноваженого Верховної Ради України з прав людини не тягне за собою відповідальність, передбачену ст. 188-40 КУпАП.

У відповідності до ст. 252 КУпАП орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

При цьому всі викладені в протоколі про адміністративне правопорушення обставини повинні бути належним чином перевірені та доводитися сукупністю належних і допустимих доказів.

Також суд звертає увагу на те, що обов`язок щодо належного складання протоколу про адміністративне правопорушення, який в порядку ст. 251 КУпАП є одним з доказів в справі про адміністративне правопорушення, та надання доказів на підтвердження викладених в протоколі відомостей, покладається на особу, яка має право складати відповідний протокол, та не може бути перекладено на суд.

Частина 1 ст. 7 КУпАП передбачає, що ніхто не може бути підданий заходу впливу у зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановленому законом.

Враховуючи наведене вище та розглядаючи справу на засадах рівності усіх учасників судового процесу перед законом і судом, забезпечення доведеності вини, змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості, які є конституційними засадами судочинства, суддя приходить до висновку, що доказами, які містяться в матеріалах справи, не доведено поза розумним сумнівом наявність в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 188-40 КУпАП.

Відповідно до п.1 ч.1ст. 247 КпАП України, провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю в разі відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 7, 9, 188-40, 247, 251, 252, 280, 283, 284 КУпАП, суддя

ПОСТАНОВИВ:

Закрити провадження у справі про адміністративне правопорушення, передбачене ст. 188-40 КУпАП, відносно ОСОБА_1 у зв`язку з відсутністю в її діях складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена до Київського апеляційного суду через Оболонський районний суд м. Києва протягом десяти днів з дня її винесення і набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Суддя О.О. Тиха