Кегичівський районний суд Харківської області
Справа № 624/871/21
№ провадження 3/624/341/21
ПОСТАНОВА

Іменем України

смт. Кегичівка 16 листопада 2021 року

Суддя Кегичівського районного суду Харківської області Куст Н.М., розглянувши матеріали справи, що надійшли з Головного управління ДПС у Харківській області про адміністративне правопорушення відносно якого

ОСОБА_1 , який народився ІНФОРМАЦІЯ_1 в смт Підгородне Дніпропетровського району, Дніпропетровської області, українець, громадянин України, ІПН НОМЕР_1 , паспорт серії НОМЕР_2 , освіта вища, одружений, на утриманні неповнолітніх дітей не має, директор ПОСП «Мажарка», зареєстрований та проживає за адресою: АДРЕСА_1 ,

- за вчинення правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 163-1 КУпАП,

ВСТАНОВИВ:

08 листопада 2021 року до Кегичівського районного суду Харківської області надійшов протокол про адміністративне правопорушення №2988 від 23 жовтня 2021 року відносно ОСОБА_1 .

В протоколі про адміністративне правопорушення №2988 від 23 жовтня 2021 року зазначене наступне:

23 жовтня 2021 року посадовою особою головним державним ревізором-інспектором Красноградського відділу перевірок платників управління податкового аудиту Головного управління ДПС у Харківської області Марченко Л.В. за результатами документальної позапланової перевірки ПОСП Мажарка (код за ), що знаходиться за адресою: Харківська область, Кегичівський район, с. Мажарка, встановлено, що директор ПОСП «Мажарка» (код за ) ОСОБА_1 вчинив правопорушення, а саме: порушення порядку ведення податкового обліку порушено п. 14.1.181, п. 14.1 ст. 14, п. 198.1, п. 198.2, п. 198.3 ст. 198 Податкового кодексу України від 02 грудня 2010 року №2755-IV встановлено завищення від`ємного значення різниці між сумою податкового зобов`язання та сумою податкового кредиту з податку на додану вартість за серпень 2021 року у сумі ПДВ 188955 грн за рахунок завищення ПОСП «Мажарка» податкового кредиту на загальну суму ПДВ 188955,38 грн за січень 2021 року.

У зв`язку з цим ОСОБА_1 притягається до адміністративної відповідальності за ч. 1 ст. 163-1 КУпАП, як, порушення керівниками та іншими посадовими особами підприємств, установ, організацій встановленого законом порядку ведення податкового обліку.

12 листопада 2021 року ОСОБА_1 через канцелярію суду надав клопотання в якому просив закрити провадження у справі №624/871/21 щодо притягнення до адміністративної відповідальності директора ПОСП «Мажарка» ОСОБА_1 у зв`язку з відсутністю складу адміністративного правопорушення пославшись на те, що відповідно до п. 7 ст. 86 ПК України, у разі незгоди платника податків або його представників з висновками перевірки чи фактами і даними, викладеними в акті (довідці) перевірки (крім документальної позапланової перевірки, проведеної у порядку, встановленому підпунктом 78.1.5 пункту 78.1 ст. 78 цього ПК України), вони мають право подати свої заперечення та додаткові документи і пояснення, зокрема, але не виключно, документи, що підтверджують відсутність вини, наявність пом`якшуючих обставин або обставин, що звільняють від фінансової відповідальності відповідно до ПК України, до контролюючого органу, який проводив перевірку платника податків, протягом 10 робочих днів з дня, наступного за днем отримання акта (довідки).

Так, ПОСП «МАЖАРКА» скористалися своїм правом та подали заперечення від 04 листопада 2021 року на Акт.

Згідно із підпунктом 1 п.7 ст. 86 ПК України, акт перевірки, заперечення до акта перевірки та/або додаткові документи і пояснення, у разі їх подання платником податку у визначеному цим пунктом порядку, розглядаються комісією такого контролюючого органу з питань розгляду заперечень та пояснень до актів перевірок (далі - комісія з питань розгляду заперечень), яка є постійно діючим колегіальним органом контролюючого органу. Склад комісії та порядок її роботи затверджуються наказом керівника контролюючого органу.

Розгляд матеріалів перевірки здійснюється комісією з питань розгляду заперечень контролюючого органу протягом 10 робочих днів, що настають за днем отримання заперечень до акта перевірки та/або додаткових документів і пояснень відповідно до цього пункту (днем завершення перевірки, проведеної у зв`язку з необхідністю з`ясування обставин, що не були досліджені під час перевірки та зазначені у запереченнях, додаткових документах та поясненнях), та платнику податків надсилається відповідь у порядку, визначеному ст. 42 ПК України.

Згідно із підпунктом 5 п. 7 ст. 86 ПК України, податкове повідомлення-рішення приймається керівником (його заступником або уповноваженою особою) контролюючого органу на підставі висновку комісії контролюючого органу з питань розгляду заперечень протягом п`яти робочих днів, наступних за днем прийняття такого висновку комісією і надання (надсилання) письмової відповіді платнику податків, у порядку, визначеному підпунктом 86.7.1 цього пункту.

Станом на дату цього клопотання Головним управління Державної податкової служби України у Харківській області не надано відповідь щодо розгляду поданого заперечення, не прийнято податкових-повідомлень рішень.

Окрім цього, Акт не створює для платника податків правових наслідків, а є лише результатом перевірки, встановлення податкового правопорушення та зобов`язання платника податків сплатити суму визначається податковим повідомленням-рішенням. Відтак, тільки податкове повідомлення-рішення може бути підставою для складення протоколу про адміністративне правопорушення.

Таким чином, протягом процедури розгляду заперечено на Акт перевірки та відсутності податкового повідомлення-рішення, відсутня подія адміністративного правопорушення. У зв`язку із поданням Заперечень на перевірки, допустимість матеріалів перевірки поставлена під сумнів.

Такі висновки узгоджуються з судовою практикою, зокрема у постанові від 23 квітня 2021 року, справа № 337/2077/21 Хортицький районний суд м. Запоріжжя доходить такого висновку, таким чином, протягом процедури розгляду заперечено на акт перевірки, розгляд справи про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч. 1 ст. 163-1 КУпАП неможливий, оскільки допустимість доказів, доданих до протоколу матеріалів, в тому числі результатів перевірки, поставлена під сумнів. Використання матеріалів перевірки в якості доказів для притягнення особи до адміністративної відповідальності можливо лише після підтвердження дотримання процедури проведення цієї перевірки та її висновків, що підлягає вирішенню в порядку Податкового кодексу України.

В судове засідання ОСОБА_1 не з`явився, у своєму клопотанні про закриття справи просив розглядати її без його участі.

Суд, дослідивши матеріали адміністративної справи, приходить до наступного.

Ст. 9 КУпАП передбачено, що адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Відповідно до ч. 2 ст. 7 КУпАП, провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

За змістом ст. 251 КУпАП, доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених ст. 255 цього Кодексу.

Відповідно до ст. 245 КУпАП, одним з завдань провадження в справах про адміністративне правопорушення є всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи та вирішення її в точній відповідності з законом.

Відповідно до ст. 252 КУпАП, орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Відповідно до ст. 62 Конституції України, обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

У відповідності до ч.1 ст.6 Європейської конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, а також враховуючи практику Європейського суду з прав людини у справах «Лучанінова проти України» (рішення від 09 червня 2011 року, заява № 16347/02), «Малофєєва проти Росії» (рішення від 30 травня 2013 року, заява №36673/04), «Карелін проти Росії» (заява № 926/08, рішення від 20 вересня 2016 року), суддя, виходить з того, що, як і у кримінальному провадженні, так і у справах про адміністративні правопорушення, суд має бути неупередженим і безстороннім і не вправі самостійно змінювати на шкоду особі формулювання правопорушення, викладене у протоколі про адміністративне правопорушення. Відповідне формулювання слід вважати по суті викладенням обвинувачення у вчиненні адміністративного правопорушення, винуватість у скоєнні якого має бути доведено не судом, а перед судом у змагальному процесі. Суд також не має права самостійно відшукувати докази винуватості особи у вчиненні правопорушення, оскільки таким чином, неминуче перебиратиме на себе функції обвинувача, позбавляючись статусу незалежного органу правосуддя, що є порушенням ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Крім того, відповідно до п. 43 рішення Європейського суду з прав людини від 14 лютого 2008 року у справі «Кобець проти України» (з відсиланням на первісне визначення цього принципу у справі «Авшар проти Туреччини» (Avsar v. Turkey), п. 282) доказування, зокрема, має випливати із сукупності ознак чи неспростовних презумпцій, достатньо вагомих, чітких та узгоджених між собою, а за відсутності таких ознак не можна констатувати, що винуватість особи доведено поза розумним сумнівом.

Стандарт доведення вини «поза розумним сумнівом» означає, що при доведенні винуватості особи не повинно залишатися жодного «розумного сумніву» в цьому, тоді як наявність такого «розумного сумніву» у винуватості особи є підставою для його виправдання. Недоведена вина прирівнюється до доведеної невинуватості.

Ч. 1 ст. 163-1 КУпАП, встановлена відповідальність за відсутність податкового обліку, порушення керівниками та іншими посадовими особами підприємств, установ, організацій встановленого законом порядку ведення податкового обліку, у тому числі неподання або несвоєчасне подання аудиторських висновків, подання яких передбачено законами України.

На підтвердження винуватості до матеріалів протоколу додано витяг з акту перевірки ПОСП «Мажарка» від 23 жовтня 2021 року № 18872/20-40-07-21-07/31929749 (а.с.7-10).

Головному управлінню ДПС у Харківській області від ПОСП «Мажарка» надіслано заперечення вих. №166 від 04 листопада 2021 року на акт від 23 жовтня 2021 року № 18872/20-40-07-21-07/31929749 про результати документальної позапланової виїзної перевірки ПОСП «Мажарка», це підтверджується копією квитанції Укрпошта, від 05 листопада 2021 року (а.с.40-47).

Відповідно до правової позиції, зазначеної в постанові КАС ВС від 08 вересня 2020 року по справі № П/811/2893/14, висновки, викладені в акті перевірки, є відображенням дій працівників податкових органів і самі собою не породжують правових наслідків для платника податків.

Податковий орган не позбавлений права викладати в акті перевірки власні суб`єктивні висновки щодо зафіксованих обставин, та в подальшому, у разі виникнення спору щодо рішень про визначення грошових зобов`язань, що приймаються на підставі такого акту, обґрунтовувати ними власну позицію щодо наявності певних допущених платником податків порушень, а оцінка акту перевірки, в тому числі і оцінка дій посадових осіб податкового органу щодо його складання, викладення у ньому висновків перевірки, а також щодо самих висновків перевірки, надається при вирішенні спору щодо оскарження рішення, прийнятого на підставі такого акту.

Згідно з п. 86.1. ст. 86 ПК України результати перевірок (крім камеральних та електронних перевірок) оформлюються у формі акта або довідки. У разі встановлення під час перевірки порушень складається акт, якщо такі порушення відсутні, складається довідка.

Акт перевірки - документ, який складається у передбачених цим Кодексом випадках, підтверджує факт проведення перевірки та відображає її результати (абзац другий п. 86.1 ст. 86 ПК України).

У разі незгоди платника податків з висновками перевірки чи фактами і даними, викладеними в акті (довідці), платник податків згідно з п. 86.7 ст. 86 ПК України має право подати свої заперечення та додаткові документи і пояснення.

Розгляд заперечень здійснюється комісією з питань розгляду заперечень протягом 10 робочих днів (п.86.7.1 ст.86 ПК України).

За результатами розгляду матеріалів перевірки комісія з розгляду заперечень приймає висновок, що є невід`ємною частиною матеріалів перевірки (ч. 2 п. 86.7.4 ст. 86 ПК України).

Податкове повідомлення-рішення приймається керівником (його заступником або уповноваженою особою) контролюючого органу на підставі висновку комісії контролюючого органу з питань розгляду заперечень протягом п`яти робочих днів, наступних за днем прийняття такого висновку комісією і надання (надсилання) письмової відповіді платнику податків, у порядку, визначеному підпунктом 86.7.1 цього пункту (п. 86.7.5. ст. 86 ПК України).

За результатами перевірки у випадках, встановлених п. 58.1 ст. 58 ПК України, контролюючий орган виносить податкові повідомлення-рішення, які згідно з п. 56.1 ст. 56 ПК України можуть бути оскаржені в адміністративному або судовому порядку.

Так, до матеріалів протоколу не надано ні висновку за результатами розгляду заперечень, ні винесених податкових повідомлень-рішень.

Інших доказів на підтвердження вчинення ОСОБА_1 правопорушення матеріали справи не містять.

Таким чином, докази, які б підтвердили факти, викладені в протоколі про адміністративне правопорушення матеріли справи не містять, а сам по собі протокол може бути беззаперечним доказом вини.

Враховуючи наведене, суд приходить до висновку, що під час розгляду справи вина ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.163-1 КУпАП, не доведена поза розумним сумнівом та не підтверджується наявними у справі доказами.

Відповідно до ч. 1 ст. 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочате, а розпочате підлягає закриттю за відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.

За цих обставин, суд закриває адміністративну справу відносно ОСОБА_1 за ч. 1 ст. 163-1 КУпАП за відсутністю в її діях складу адміністративного правопорушення.

На підставі викладеного, керуючись ст.7, 9, 163-1, 245, 247 КУпАП України, суддя

ПОСТАНОВИВ:

Провадження у справі щодо притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч. 1 ст. 163-1 КУпАП, закрити у зв`язку з відсутністю складу адміністративного правопорушення.

На постанову може бути подано апеляційну скаргу в апеляційний суд Харківської області через Кегичівський районний суд Харківської області протягом 10 днів з дня її винесення.

Суддя Н.М. Куст