Справа № 724/1983/20
Провадження № 3/724/23/21
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
16 січня 2021 року суддя Хотинського районного суду Чернівецької області Руснак А.І., розглянувши справу про адміністративне правопорушення у відношенні:
ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Сокілець, Дунаєвецького району, Хмельницької області, громадянина України, паспорт серії НОМЕР_1 , ІПН НОМЕР_2 , не працюючого, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , -
про притягнення до адміністративної відповідальності за ч. 1 ст. 44-3 КУпАП, -
ВСТАНОВИВ:
Згідно із протоколом про адміністративне правопорушення серії АПР18 № 416571 від 14 грудня 2020 року, 14 грудня біля 10:30 години, ОСОБА_2 перебував у АДРЕСА_2 без документів, що посвідчують особу або підтверджують громадянство, чим порушив п.п. 2 п. 10 Постанови КМУ № 641 від 22.07.2020 року, зі змінами № 1100 від 11.11.2020 року.
В судове засідання ОСОБА_2 не з`явився, хоча був повідомлений про час та місце слухання справи, про причину своєї неявки суду не повідомив.
Дослідивши матеріали справи, суддя дійшов висновку, що провадження по даній справі підлягає закриттю, з огляду на наступне.
У відповідності до ст. 7 КУпАП, провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.
Стаття 9 КУпАП передбачає, що адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.
Згідно із ст. 245 КУпАП завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.
Статтею 251 КУпАП регламентовано, що доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.
В силу ст. 252 КУпАП орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.
Відповідно до ст. 280 КУпАП, орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.
Так, частиною 1 статті 44-3КУпАП передбачена адміністративна відповідальність за порушення правил щодо карантину людей, санітарно-протиепідемічних правил і норм, передбачених Законом України «Про захист населення від інфекційних хвороб», іншими актами законодавства, а також рішень органів місцевого самоврядування з питань боротьби з інфекційними хворобами.
Відповідно до пп.2 п.10 Постанови Кабінету Міністрів України №641 від 22.07.2020 «Про встановлення карантину та запровадження посилених протиепідемічних заходів на території із значним поширенням гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2» (в редакції, яка діяла станом на 01.12.2020 року) на території України на період дії карантину забороняється перебування на вулицях без документів, що посвідчують особу, підтверджують громадянство чи її спеціальний статус, без посвідчення про взяття на облік бездомної особи, довідки про звернення за захистом в Україні.
Проте, під час складання протоколу про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_2 поліцейським в порушення вимог ст. 255 КУпАП не зібрано доказів, які б підтверджували його вину у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 44-3 КУпАП.
Зокрема, до матеріалів справи додано належних доказів його вчинення, а саме: пояснень свідків, чи відеофіксації правопорушення.
Матеріалами, які додані до протоколу про адміністративне правопорушення серії АПР18 № 416571 від 14.12.2020 року, не підтверджується факт порушення правил карантину. Будь-які інші докази на підтвердження вини ОСОБА_2 у вчиненні адміністративного правопорушення в матеріалах справи відсутні.
Із фото наданого до матеріалів справи не вбачається можливим встановити, що у ОСОБА_2 відсутні документи, що посвідчують особу або підтверджують громадянство.
Відповідно до ст. 62 Конституції України, усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.
Ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» від 23.02.2006 року передбачено, що при розгляді справ суди застосовують Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року та практику Європейського Суду з прав людини як джерело права.
Згідно ч. 2 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожен, кого обвинувачено у вчиненні правопорушення, вважається невинуватим доти, доки його вину не буде доведено в законному порядку. У справі «Barbera, Messegu and Jabardo v. Spain» від 06.12.1998р. (п. 146) Європейський суд з прав людини встановив, що принцип презумпції невинуватості вимагає серед іншого, щоби, виконуючи свої обов`язки, судді не починали розгляд справи з упередженої думки, що особа вчинила правопорушення, яке ставиться йому в провину; обов`язок доведення лежить на обвинуваченні, і всі сумніви повинні тлумачитися на користь обвинуваченого.
Таким чином, суддею встановлено, що в діях ОСОБА_2 відсутній склад адміністративного правопорушення, так як доказів порушення ним вимог п.п. 2 п. 10 Постанови КМУ № 641 від 22.07.2020 року не має.
Відповідно до ч. 1 ст. 247 КУпАП, провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочате, а розпочате підлягає закриттю за обставин відсутності події і складу адміністративного правопорушення.
Суд, дослідивши матеріали справи, приходить до висновку, що в діях ОСОБА_2 відсутній склад адміністративного правопорушення, передбачений ч. 1 ст. 44-3 КУпАП, прямих, безспірних і безсумнівних доказів його вини в ході судового засідання не добуто, вини в судовому засіданні не встановлено, крім того судді не надано достатньо доказів про вчинення ним правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 44-3 КУпАП тому провадження по справі слід закрити за відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення.
На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 247 п. 1, 283, 284 ч.1 п.3 КУпАП, суддя, -
ПОСТАНОВИВ:
Провадження у справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 , паспорт серії НОМЕР_1 , ІПН НОМЕР_2 за ч. 1 ст. 44-3 КУпАП закрити на підставі п. 1 ст. 247 КУпАП у зв`язку із відсутністю події і складу адміністративного правопорушення у її діях.
Постанова може бути оскаржена в апеляційному порядку до Чернівецького апеляційного суду через Хотинський районний суд Чернівецької області шляхом подання апеляційної скарги протягом десяти днів з дня винесення постанови.

Суддя: А.І. Руснак