ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа №766/17906/20

Пров. №3/766/326/21

13.01.2021 року суддя Херсонського міського суду Херсонської області Смирнов Г.С., за участю захисника Мельника Д.Г., особи, яка притягується до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , законного представника особи, яка притягується до адміністративної відповідальності ОСОБА_2 , потерпілої ОСОБА_3 , законного представника потерпілої ОСОБА_4 , представника потерпілої Данилова О.Ф., розглянувши адміністративний матеріал, направлений Дніпровським ВП ХВП ГУНП в Херсонській області, про притягнення до адміністративної відповідальності:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянки України, учениці 11 класу ЗОШ № 39, проживаючої за адресою: АДРЕСА_1 , за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 173-4 КУпАП,-

встановив:

07.11.2020 старшим інспектором з ЮП СП Дніпровського ВП ХВП ГУНП в Херсонській області старшим лейтенантом поліції Левицькою Н.В. був складений адміністративний протокол №095801 серії ВАБ відносно ОСОБА_1 за ч. 1 ст. 173-4 КУпАП, в якому зазначено, що 26.10.2020 о 20:07 год. встановлено, що ОСОБА_1 вчиняє відносно однокласниці ОСОБА_3 , 2006 р.н., булінг, а саме знаходячись біля магазину «Асорті» по вул. 1 Текстильна, вимагала грошові кошти в сумі 25 грн., погрожувала, завдала удару, також систематичні образи в ЗОШ № 39 по вул. 1 Текстильна, 1.

В судовому засідання ОСОБА_1 вину не визнала та пояснила, що 26.10.20, в проміжок часу між 19 та 20 год., вона зі своєю подругою ОСОБА_5 проводили час біля магазину «Асорті» неподалік її місця проживання, куди підійшла їх спільна знайома ОСОБА_6 і передала ОСОБА_7 гроші. Вона почала розмову з ОСОБА_8 , так як та розповсюджувала про неї образливі чутки і поросила так не робити. ОСОБА_9 почала її з подругою ображати. Десь через 10 хв. їх конфлікт було вичерпано. Через деякий час їм повідомили, що їх шукає поліція. Вони з ОСОБА_10 не однокласниці, як вказано в протоколі, вона не вимагала у той 25 грн, не цькувала. Даний конфлікт не має жодного відношення до школи, навчального процесу, віку ОСОБА_8 , тощо. В них з ОСОБА_8 мало місце просте з`ясування стосунків. Вони все з`ясували, конфлікт вичерпали.

Потерпіла ОСОБА_3 в судовому засіданні пояснила, що навчається у 9-А класі ЗОШ № 39 у м. Херсоні. З вересня 2020 її почали ображати та принижувати дві дівчини з 11 класу - ОСОБА_11 та ОСОБА_5 . Така їх поведінка була безпідставною, оскільки жодного приводу вона не давала, з ними не спілкувалась, не ображала тощо. В кінці вересня 2020 у приміщенні коридору школи № 39 ОСОБА_10 погрожувала побити її нібито за те, що класному керівнику ОСОБА_10 стало відомо про цькування. В кінці вересня 2020 у приміщенні коридору школи № 39 ОСОБА_10 у принизливій та грубій формі назвала її та іншу дівчину дівчатами, які продають кохання за гроші. В вересні 2020 вона особисто декілька разів придбавала для ОСОБА_10 продукти харчування на її вимогу через погрозу її побити. В кінці вересня 2020, ОСОБА_12 викликала її за будівлю ЗОШ № 39 з метою побити, про що вона заявляла публічно у присутності інших учнів. В подальшому ОСОБА_10 у присутності однокласників нанесла їй два удари руками по обличчю. 26.10.20 ОСОБА_13 зателефонувала їй і вимагала прийти на вул. 4 Текстильна з метою з`ясувати відносини, куди вона прийшла, де ОСОБА_13 та ОСОБА_12 побили її, вимагали сплатити їх борг за цигарки та пиво у магазині «Асорті маркет», забрали в неї 25 грн.

Законний представник потерпілої ОСОБА_4 , її мати, в судовому засіданні пояснила, що ввечері 26.10.20 вона дізналася, що ОСОБА_5 та ОСОБА_14 вже декілька місяців переслідують, ображають та вимагають кошти у її доньки, що в подальшому донька підтвердила. У доньки мало місце почервоніння обличчя та набряки у місцях ударів, також було вибито декілька стоматологічних зубних пломб.

Дослідивши матеріали справи, заслухавши пояснення учасників процесу, приходжу до таких висновків.

У відповідності до положень ст.1 КУпАП, завданням Кодексу України про адміністративні правопорушення є охорона прав і свобод громадян, власності, конституційного ладу України, прав і законних інтересів підприємств, установ і організацій, встановленого правопорядку, зміцнення законності, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі точного і неухильного додержання Конституції і законів України, поваги до прав, честі і гідності інших громадян, до правил співжиття, сумлінного виконання своїх обов`язків, відповідальності перед суспільством.

Відповідно до положень ст.7 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності. Застосування уповноваженими на те органами і посадовими особами заходів адміністративного впливу провадиться в межах їх компетенції, у точній відповідності з законом.

У відповідності до вимог ч. 1 ст. 9 КУпАП адміністративне правопорушення (проступок) - це протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свобод громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

У відповідності до ст.245 КУпАП завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

Згідно з ст. 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Згідно з ст. 252 КУпАП орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом та правосвідомістю.

Згідно ст. 280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Вирішуючи справу, суддя виходить з того, що розгляд справи про адміністративне правопорушення здійснюється щодо правопорушника в межах протоколу про адміністративне правопорушення, який є єдиною підставою для ініціювання притягнення особи до адміністративної відповідальності, окрім виключень, зазначених у ст.258 КУпАП. Протокол про адміністративне правопорушення, як підстава для притягнення особи до відповідальності та як один із засобів доказування (ст.251 КУпАП) у будь-якому разі повинен відповідати вимогам ст.256 КУпАП.

Відповідно до ст.256 КУпАП в протоколі про адміністративне правопорушення зазначається: дата і місце його складання, посада, прізвище, ім`я, по-батькові особи, яка склала протокол, відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності, місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення, нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення, прізвища, адреси свідків і потерпілих, якщо вони є, пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, інші відомості, необхідні для вирішення справи.

Крім того, у зв`язку із застосуванням принципу презумпції невинуватості саме інспектор поліції, як особа, що виявила факт адміністративного правопорушення, повинен зібрати докази наявності події і складу адміністративного правопорушення, винуватості особи, тобто довести наявність законних підстав для притягнення особи до адміністративної відповідальності.

Притягнення особи до адміністративної відповідальності можливе лише за умови наявності юридичного складу адміністративного правопорушення, в т.ч. вини особи у його вчиненні, яка підтверджена належними та допустимими доказами.

Особа вважається невинуватою до тих пір, поки її вина не буде доказана у встановленому законом порядку. Ніхто не зобов`язаний доводити свою невинуватість у вчиненні злочину. Обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачяться на її користь (ст.62 Конституції України).

Так, за диспозицією ч.1 ст.173-4 КУпАП, булінг (цькування), тобто діяння учасників освітнього процесу, які полягають у психологічному, фізичному, економічному, сексуальному насильстві, у тому числі із застосуванням засобів електронних комунікацій, що вчиняються стосовно малолітньої чи неповнолітньої особи або такою особою стосовно інших учасників освітнього процесу, внаслідок чого могла бути чи була заподіяна шкода психічному або фізичному здоров`ю потерпілого.

В теорії права, найбільш змістовним визначенням булінгу слід вважити - цькування, булінг (англ. «bully» - залякувати, цькувати, задирати) - різновид насильства, навмисне, що не носить характеру самозахисту і не є санкціонованим нормативно-правовими актами держави, довготривале (повторюване) фізичне чи психологічне насильство з боку індивіда чи групи, які мають певні переваги (фізичні, психологічні, адміністративні тощо) стосовно індивіда, і що відбувається переважно в організованих колективах з певною особистою метою (наприклад, бажання заслужити авторитет у бажаних осіб).

Об`єктом зазначеного адміністративного правопорушення є суспільні відносини у сфері громадського (публічного) порядку під час здійснення освітнього процесу (громадський порядок та громадська безпека в освітньому середовищі). Додатковими об`єктами цього правопорушення є: психічне здоров`я, фізичне здоров`я, психологічна, фізична, економічна, сексуальна недоторканість малолітньої чи неповнолітньої особи; інших учасників освітнього процесу (якщо відносно них булінг вчиняється малолітньою чи неповнолітньою особою).

Об`єктивна сторона правопорушення, передбаченого ч.1 ст.173-4 КУпАП, виражається у формі психологічного, фізичного, економічного, сексуального насильства, у тому числі із застосуванням засобів електронних комунікацій; наслідки у вигляді шкоди психічному або фізичному здоров`ю потерпілого (яка могла бути чи була заподіяна); причинний зв`язок між діянням та наслідками.

Суб`єкт адміністративного правопорушення може бути як загальний, так і спеціальний (булінг стосовно малолітньої чи неповнолітньої особи може бути вчинено будь-якою особою (загальний суб`єкт), а стосовно «інших учасників освітнього процесу» - лише малолітньою або неповнолітньою особою (спеціальний суб`єкт)).

Суб`єктивна сторона правопорушення визначається у формі прямого умислу. Кривдник усвідомлює протиправний характер свого діяння, передбачає його шкідливі наслідки та бажає настання цих наслідків.

Відповідно до п.3-1 ст.1 Закону України «Про освіту», булінг (цькування) це діяння (дії або бездіяльність) учасників освітнього процесу, які полягають у психологічному, фізичному, економічному, сексуальному насильстві, у тому числі із застосуванням засобів електронних комунікацій, що вчиняються стосовно малолітньої чи неповнолітньої особи та (або) такою особою стосовно інших учасників освітнього процесу, внаслідок чого могла бути чи була заподіяна шкода психічному або фізичному здоров`ю потерпілого.

Типовими ознаками булінгу (цькування) є:

- систематичність (повторюваність) діяння;

- наявність сторін - кривдник (булер), потерпілий (жертва булінгу), спостерігачі (за наявності);

- дії або бездіяльність кривдника, наслідком яких є заподіяння психічної та/або фізичної шкоди, приниження, страх, тривога, підпорядкування потерпілого інтересам кривдника, та/або спричинення соціальної ізоляції потерпілого.

Враховуючи наведені вимоги Закону «Про освіту», відповідно до диспозиції ч.1 ст.173-4 КУпАП обов`язковою ознакою об`єктивної сторони правопорушення є неодноразовість вчинення дій, передбачених даною нормою закону.

З матеріалів справи та письмових доказів, у тому числі з протоколу про адміністративне правопорушення, досліджених у судовому засіданні, вбачається, що конфлікт був 26.10.2020 в поза шкільний час (о 20:07 год.), під час шкільних канікул та не на території школи (біля магазину «Асорті» по вул. 1 Текстильна).

Водночас в протоколі зазначено «також систематичні образи в ЗОШ № 39 по вул. 1 Текстильна,1», однак докази щодо існування факту неодноразовості вчинення дій, передбачених ч. 1 ст. 173-4 КУпАП в матеріалах справи про адміністративне правопорушення відсутні.

Тому у даному випадку, не може йти мова про системність цькування або знущання, яке визначається поняттям «булінг».

Крім того, обов`язковою ознакою булінгу є заподіяння в результаті такого насильства шкоди психічному або фізичному здоров`ю потерпілого.

В даному випадку в протоколі про адміністративне правопорушення, а також наданих до суду адміністративних матеріалах, не зазначені відомості про негативні наслідки протиправних дій ОСОБА_1 у вигляді шкоди психічному або фізичному здоров`ю потерпілої та не надані з цього приводу докази.

Матеріали адміністративного провадження не містять достатньої кількості належних та допустимих доказів, які б переконливо вказували на вчинення ОСОБА_1 дій, зазначених у диспозиції ч. 1 ст. 173-4 КУпАП.

Відповідно до ст. 62 Конституції України, усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачяться на її користь.

Беручи до уваги вищевикладене, оцінивши обставини справи та надані докази в їх сукупності, суддя приходить до висновку, що факт вчинення ОСОБА_1 адміністративного правопорушення, передбаченого саме ч.1 ст.173-4 КУпАП, належними та допустимими доказами не доведений, що в силу принципу презумпції невинуватості трактується суддею на її користь.

У зв`язку з цим, суддя приходить до висновку про відсутність в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 173-4 КУпАП, і на підставі п.1 ч.1 ст. 247 КУпАП провадження в справі слід закрити.

Керуючись ст.ст. 173-4, 247 п. 1, 283, 284 КУпАП, суддя,-

постановив:

Провадження по адміністративним матеріалам відносно ОСОБА_1 , за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 173-4 КУпАП - закрити у зв`язку з відсутністю у її діях складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена до Херсонського апеляційного суду через Херсонський міський суд Херсонської області протягом 10 днів з дня її проголошення.

СуддяГ. С. Смирнов