Справа № 404/6046/21
Номер провадження 3/404/2129/21
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16 листопада 2021 року суддя Кіровського районного суду м. Кіровограда Куценко Олександр Володимирович, розглянувши справу про адміністративне правопорушення, які надійшли з Управління Державного агентства рибного господарства у Кіровоградській області Кіровоградський рибоохоронний патруль, відносно ОСОБА_1 (реєстраційний номер облікової картки фізичної особи НОМЕР_1 ), ІНФОРМАЦІЯ_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , за ч. 4 ст. 85 Кодексу України про адміністративні правопорушення,

В С Т А Н О В И В :

Згідно протоколу по адміністративне правопорушення № 000919 від 22.07.2021 року ОСОБА_1 в м. Кропивницький, річка «Інгул», район старої Балашівки, навпроти будинку № 28 вул. Богдана Хмельницького, 18.07.2021 року о 1.20 год. гр-нин ОСОБА_1 ловив рибу забороненими знаряддями лову сітками мисиновими в кількості 2 штуки. Рибу не зловив. Порушив п. 3.15. Правил любительського і спортивного рибальства, ст. 63 ЗУ «Про тваринний світ.» Відповідальність за ч. 4 ст. 85 КУпАП.

При розгляді матеріалів в суді гр. ОСОБА_1 та адвокат - захисник Пільгуй О.М., який діє в інтересах ОСОБА_1 пояснили суду, що вину у вчиненні адміністративного правопорушення не визнають з наступних підстав: в Україні відсутній такий державний орган як «Рибоохоронний патруль», посадові особи якого уповноваженні на складення адміністративних протоколів, що доводиться наступним. Визначення та структура органів рибоохорони визначена Положенням про органи рибоохорони Державного агентства рибного господарства України, затвердженого наказом Міністерства аграрної політики та продовольства України від 19.01.2012 № 26, відповідно до якого, о ргани рибоохорони - Головне управління охорони водних біоресурсів у м. Києві, управління охорони, використання і відтворення водних біоресурсів та регулювання рибальства в області, басейнові управління, басейновий відділ (далі - Управління) - є територіальними органами Державного агентства рибного господарства України, які діють у складі Держрибагентства України і йому підпорядковуються. Таким чином, даний протокол міг бути складений лише головним державним інспектором відділу охорони водних біоресурсів Управління охорони, використання і відтворення водних біоресурсів та регулювання рибальства в Кіровоградській області. Таким чином, протокол про адміністративне правопорушення № 000919 від 22.07.2021 року складений неуповноваженою на та особою неіснуючого органу, відтак є недопустимим доказом та не може створювати правових наслідків у виді притягнення особи до адміністративної відповідальності. До протоколу про адміністративне правопорушення додано диск на якому містяться три файли з відеозаписами:

IMP_8888888_000000_2954_0159

IMP_8888888_000000_3348_0160

IMP_8888888_000000_3721_0161

З вказаних відеозаписів вбачається, що до ОСОБА_1 явно не біля річки, згідно часу камери о 17.20 підходять чотири особи, одна з яких здійснює відеозапис. Вказані особи взагалі не представляються, а особа, яка тримає відеокамеру каже «Рибоохорона» і при цьому це явно не особа, яка тримала в руках протокол. Далі між ОСОБА_1 та особами відбувається розмова в ході якого ОСОБА_1 категорично заперечує факт лову риби забороненими засобами. При цьому особа, яка тримала в руках протокол задає йому лише одне питання чи відмовляється він підписувати протокол. Коли ОСОБА_1 повідомляє, що він нічого не порушував і тому не буде підписувати протокол, особа, яка тримала в руках протокол одразу каже йому «До побачення», розвертається та йде від ОСОБА_1 . Подальший діалог відбувається тільки тому, що ОСОБА_1 з власної ініціативи наздоганяє невідомих осіб, які йдуть від нього. В подальшому невідома особа, яка тримала в руках протокол, запитує у ОСОБА_1 скільки в нього утриманців та де він працює, але на вказані питання ОСОБА_1 відмовляється надавати відповіді та на відео категорично видно, що він не озвучує жодні свої данні та не надає жодні свої документи. Хоча, як вбачається зі змісту протоколу, в ньому вказані його анкетні дані, в тому числі число, місяць, рік народження, місце роботи, кількість утриманців, дохід та навіть номер посвідчення водія. Звідки вказані дані були взяті та вказані в протоколі невідомо. Далі розмова взагалі продовжується на сторонні теми з невідомими особами. Та коли ОСОБА_1 продовжує пояснювати, що він не скоював адміністративного правопорушення, розмову з ним припиняють та переривають відеозапис.

Таким чином, з вказаного відеозапису категорично вбачається:

- Особи, які підійшли до ОСОБА_1 не представились та не пред`явили службового посвідчення.

- Особи, які підійшли до ОСОБА_1 навіть не повідомили йому, що прийшли для складення протоколу про адміністративне правопорушення.

- Осіб, які підійшли до ОСОБА_1 , цікавило тільки одне щоб він на відеозапис повідомив, що відмовляється підписувати протокол.

Заслухавши пояснення адвоката - захисника Пільгуя О.М. та особи, яка притягається до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , дослідивши матеріали справи про адміністративне правопорушення в сукупності, суд приходить до наступного.

Відповідно до положень ст. 256 КУпАП при складенні протоколу особі, яка притягається до адміністративної відповідальності, роз`яснюються його права і обов`язки, передбачені статтею 268 цього Кодексу, про що робиться відмітка у протоколі.

Таке саме положення передбачено п. 2.9. Інструкції з оформлення органами рибоохорони матеріалів про адміністративні правопорушення, затвердженої Наказом Міністерства аграрної політики України № 101 від 09.04.2003 року: особа, яка склала протокол, повідомляє порушнику про місце і час розгляду справи щодо адміністративного правопорушення, роз`яснює його права та обов`язки, передбачені статтею 268 КУпАП, про що робиться відмітка у протоколі.

В протоколі вказано, що права роз`ясненні та стоїть відмітка про те, що ОСОБА_1 відмовився ставити підпис про роз`яснення йому прав. Хоча з відеозапису категорично вбачається, що жодні права ОСОБА_1 навіть не намагались та не починали роз`ясняти, що є грубим порушенням порядку притягнення до відповідальності.

Відповідно до п. 2.2. Інструкції з оформлення органами рибоохорони матеріалів про адміністративні правопорушення, затвердженої Наказом Міністерства аграрної політики України № 101 від 09.04.2003 року, протокол про адміністративне правопорушення у разі його оформлення складається у двох екземплярах, один з яких під розписку вручається особі, яка притягається до адміністративної відповідальності. Проте, як вбачається з відеозапису, другий примірник протоколу навіть не складається та не пропонується ОСОБА_1 для отримання.

Відповідно до п. 2.8. Інструкції з оформлення органами рибоохорони матеріалів про адміністративні правопорушення, затвердженої Наказом Міністерства аграрної політики України № 101 від 09.04.2003 року, протокол підписується особою, яка його склала, порушником і свідками, якщо вони є. У разі відмови порушника підписати протокол у ньому робиться запис про це, який засвідчується підписом особи, яка склала протокол, та іншими особами, які брали участь у виявленні правопорушення. З відеозапису наданого суду взагалі не вбачається, що під час розмови з ОСОБА_1 присутні особи, які брали участь у виявленні правопорушення.

Відповідно до п. 2.8. вказаної інструкції, слово «особи, які брали участь у виявленні правопорушення» застосовується у множині. Тобто, в разі відмови порушника від підпису протоколу осіб, які брали участь у виявленні правопорушення має бути щонайменше дві.

В даному випадку з протоколу та доданих до нього документів не вбачається, що під час складення протоколу та після відмови ОСОБА_1 підписувати протокол, факт відмови ОСОБА_1 від підписання протоколу був засвідчений щонайменше двома особами, які брали участь у виявленні правопорушення. Відтак процедура притягнення до відповідальності відбулась з грубим порушенням КУпАП та спеціальної інструкції, а сам протокол не має жодного доказового значення, оскільки складений не в порядок та не у спосіб передбачений чинним законодавством України.

Відповідно до п. 5 Порядку проведення рибоохоронних рейдів, затвердженого Наказом Міністерства аграрної політики та продовольства України 23 жовтня 2018 року № 512, посадова особа рейдової групи, виявивши особу, що може порушувати законодавство у галузі рибного господарства, зобов`язана:

1) привітатись, назвати своє прізвище, посаду, та пред`явити на вимогу такої особи службове посвідчення, надавши можливість ознайомитися з викладеною в ньому інформацією, не випускаючи службове посвідчення з рук;

2) викласти суть скоєного правопорушення та за можливості з`ясувати обставини, що можуть вплинути на розгляд матеріалів про адміністративні правопорушення;

3) запропонувати пред`явити документи, які посвідчують особу (паспорт, посвідчення на право керування транспортним або плавучим засобом), для складання протоколу про адміністративне правопорушення;

4) скласти протокол про адміністративне правопорушення згідно з Інструкцією з оформлення органами рибоохорони матеріалів про адміністративні правопорушення, затвердженою наказом Міністерством аграрної політики та продовольства України від 09 квітня 2003 року № 101, зареєстрованою в Міністерстві юстиції України 22 квітня 2003 року за № 320/7641.

З наданих суду матеріалів взагалі не вбачається, що в час вказаний в протоколі проводився рибоохоронний рейд та хто був посадовою особою рейдової групи, відтак хто мав право виконати обов`язки вказані в п. 5 вказаного Порядку та дійсно виконав їх.

Суд погоджується з доводами сторони захисту про те, що не існує такого державного органу як «Рибоохоронний патруль». Справа про адміністративне правопорушення надійшла з Управління Державного агентства рибного господарства у Кіровоградській області Кіровоградський рибоохоронний патруль. Проте відповідно до інформації з Єдиного реєстру підприємств та організацій України, за ідентифікаційний кодом 43332895 (який зазначено у супровідному листі) зареєстроване Управління державного агентства меліорації та рибного господарства у Кіровоградській області (місцезнаходження: Україна, 25006, Кіровоградська обл., місто Кропивницький, вул. Паученка архітектора, будинок 64/53).

Також, відповідно до ст. 245 КУпАП, завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

Відповідно до ст. 252 КУпАП, о рган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Будь-які належні та допустимі докази того, що ОСОБА_1 порушив правила рибальства у матеріалах справи відсутні.

Щодо опису-оцінки знарядь лову вилученого у порушника, вони не можуть бути прийняті судом як належні та допустимі докази скоєння адміністративного правопорушення, оскільки не міститься доказів того, що вказані сітки мають будь-яке відношення до ОСОБА_1 .

У пункті 4 рішення Конституційного Суду України від 22 грудня 2010 року № 23-рп/2010 зазначено, що конституційний принцип правової держави передбачає встановлення правопорядку, який повинен гарантувати кожному утвердження і забезпечення прав і свобод людини (статті 1, 3, частина друга статті 19 Основного Закону України). Конституція України визначає основні права і свободи людини і громадянина та гарантії їх дотримання і захисту, зокрема: … юридична відповідальність особи має індивідуальний характер (частина друга статті 61); обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях; усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь (частина третя статті 62); конституційні права і свободи людини і громадянина не можуть бути обмежені, крім випадків, передбачених Конституцією України (частина перша статті 64).

Відповідно до п. 4.1 вказаного рішення, Конституційний Суд України на підставі наведеного дійшов висновку, що адміністративна відповідальність в Україні та процедура притягнення до адміністративної відповідальності ґрунтуються на конституційних принципах та правових презумпціях, які зумовлені визнанням і дією принципу верховенства права в Україні.

Обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Статтею 245 КУпАП передбачено, що завданням провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом.

Обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу (ч. 2 ст. 251 КУпАП).

З урахуванням рішення ЄСПЛ у справах "Malofeyeva v. Russia" та "Karelin v. Russia" суд зазначає, що у випадку, коли викладена в протоколі фабула адміністративного правопорушення не відображає всіх істотних ознак складу правопорушення, суд не має права самостійно редагувати її, а так само не може відшукувати докази на користь обвинувачення, оскільки це становитиме порушення права на захист (особа не може належним чином підготуватися до захисту) та принципу рівності сторін процесу (оскільки особа має захищатися від обвинувачення, яке підтримується не стороною обвинувачення, а фактично судом).

За таких обставин направлені до суду матеріали та їх аргументація є сумнівними, однак наявність останніх (сумнівів) не узгоджується із стандартом доказування поза розумним сумнівом (див. рішення від 18 січня 1978 року у справі Ірландія проти Сполученого Королівства (Ireland v. the United Kingdom), п. 161, Series A заява № 25), який застосовується при оцінці доказів, а такі докази можуть випливати зі співіснування достатньо переконливих, чітких і узгоджених між собою висновків чи схожих неспростовних презумпцій факту (рішення Європейського суду з прав людини, справа Коробов проти України № 39598/03 від 21.07.2011 року (стаття 17 Закону України Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини), тож, суд, враховуючи вищезазначене, позбавлений можливості самостійно надати оцінку відомостям в частині доведеності чи недоведеності обставин, відображених у протоколі про адміністративне правопорушення.

Згідно ст. 62 Конституції України всі сумніви, щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Отже, при розгляді справи не встановлено фактичних даних на спростування доводів особи, відносно якої складено протокол про адміністративне правопорушення.

Зазначене є підставою для закриття провадження в справі за недоведеністю належними доказами складу адміністративного правопорушення передбаченого ч. 4 ст. 85 КУпАП, оскільки протокол про адміністративне правопорушення складено з порушенням вимог чинного законодавства, у зв`язку з чим висновок особи, яка склала протокол є необґрунтованим належним чином та він суперечить чинним нормативним актам, внаслідок чого, такий висновок носить суб`єктивний характер та не відповідає вимозі щодо його допустимості та достатності.

Таким чином, в діях ОСОБА_1 відсутній склад адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 85 КУпАП, що в силу ст. 247 КУпАП є підставою для закриття провадження по справі.

Керуючись ст.ст. 247, 266, 284 КУпАП,-

ПОСТАНОВИВ:

Закрити провадження в справі відносно гр. ОСОБА_1 про притягнення до адміністративної відповідальності за ч. 4 ст. 85 КУпАП, в зв`язку з відсутністю в його діях складу даного адміністративного правопорушення.

Речові докази: сітка мисинова в кількості 2 шт. знищити.

Постанова може бути оскаржена протягом десяти днів з дня її винесення через Кіровський районний суд м. Кіровограда.

Суддя Кіровського районного суду м.Кіровограда О. В. Куценко