КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Провадження № 33/824/5032/2021
Категорія: ч. 1 ст. 172-6 КУпАП Суддя суду апел. інст.- Кепкал Л.І.
П О С Т А Н О В А

04 листопада 2021 року суддя судової палати з розгляду кримінальних справ Київського апеляційного суду Кепкал Л.І., розглянувши клопотання заступника начальника управління стратегічних розслідувань в м. Києві ДСР Національної поліції України Лавренчука В. про визначення підсудності матеріалів справи про вчинення адміністративного правопорушення, пов`язаного з корупцією, передбаченого ч. 1 ст. 172-6 КУпАП щодо ОСОБА_1 ,

В С Т А Н О В И Л А:

До Київського апеляційного суду надійшло клопотання заступника начальника управління стратегічних розслідувань в м. Києві ДСР Національної поліції України Лавренчука В. про визначення підсудності матеріалів справи про вчинення адміністративного правопорушення, пов`язаного з корупцією, передбаченого ч. 1 ст. 172-6 КУпАП щодо ОСОБА_1 .

Клопотання мотивовано тим, що 26.10.2021 оперуповноважений 6-го відділу (протидії корупції) Управління стратегічних розслідувань в м. Києві ДСР Національної поліції України Виноградовим Є. складено протокол про адміністративне правопорушення №629 від 26.10.2021 року щодо ОСОБА_1 , яка виконуючи обов`язки присяжного Подільського районного суду м. Києва порушила вимоги абз. 1 ч. 2 ст. 45 ЗУ «Про запобігання корупції», відповідальність за які передбачена ч.1 ст. 172-6 КУпАП, у зв`язку з чим, враховуючи ч. 3 ст. 257 КУпАП, слід визначити підсудність даної справи.

Вивчивши доводи наведені у клопотанні, перевіривши матеріали справи вважаю, що клопотання заступника начальника управління стратегічних розслідувань в м. Києві ДСР Національної поліції України Лавренчука В. підлягає задоволенню, з огляду на наступне.

Стаття 6 "Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод", ратифікованої Україною 17.07.1997 року, наголошує на тому, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

Згідно з вимогами статті 7 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності. Застосування уповноваженими на те органами і посадовими особами заходів адміністративного впливу провадиться в межах їх компетенції, у точній відповідності з законом.

Відповідно до положень статті 276 КУпАП справа про адміністративне правопорушення розглядається за місцем його вчинення, або проживання правопорушника, або за місцем реєстрації транспортного засобу.

Разом з тим, ч. 3 ст. 257 КУпАП передбачено, що у разі вчинення корупційного правопорушення службовою особою, яка працює в апараті суду, протокол разом з іншими матеріалами надсилаються до суду вищої інстанції для визначення підсудності.

З протоколу про адміністративне правопорушення та доданих до нього матеріалів вбачається, що протокол про вчинення адміністративного правопорушення, пов`язаного з корупцією, передбаченого ч. 1 ст. 172-6 КУпАП, складений щодо ОСОБА_1 , яка виконувала обов`язки присяжного Подільського районного суду м. Києва.

Нормами чинного КУпАП не врегульований правовий статус присяжного, а також питання про направлення до іншого суду справи про адміністративне правопорушення щодо судді чи присяжного того суду, яким повинна розглядатись ця справа, у зв`язку з чим вважаю за необхідне застосувати аналогію закону та при вирішенні даного питання керуватись нормами Кримінального процесуального кодексу України.

Згідно з положеннями пункту 23 частини 1 статті 3 КПК України, про визначення основних термінів КПК України, суддя це: голова, заступник голови, суддя Верховного Суду, відповідного апеляційного суду, районних, районних у містах, міських та міськрайонних судів, які відповідно до Конституції України на професійній основі уповноважені здійснювати правосуддя, а також присяжний.

Відповідно до вимог ч. 2 ст. 383 КПК України суд присяжних утворюється при місцевому загальному судді першої інстанції.

У разі вчинення корупційного правопорушення службовою особою, яка працює в апараті суду, протокол разом з іншими матеріалами надсилаються до суду вищої інстанції для визначення підсудності, у відповідності до вимог частини третьої статті 257 КУпАП.

Враховуючи викладене, оскільки ОСОБА_1 виконувала функції присяжного у Подільському районному суді м. Києва, а тому, з огляду на положення ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, згідно з якою кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, з метою недопущення упередженості при здійсненні судового розгляду, суд апеляційної інстанції вважає необхідним направити матеріали справи про вчинення адміністративного правопорушення, пов`язаного з корупцією, передбаченого ч. 1 ст. 172-6 КУпАП, щодо ОСОБА_1 для розгляду по суті до найбільш територіально наближеного до Подільського районного суду м. Києва, а саме до Оболонського районного суду м. Києва.

Керуючись ст. 257 КУпАП, суддя

П О С Т А Н О В И Л А:

Клопотання заступника начальника управління стратегічних розслідувань в м. Києві ДСР Національної поліції України Лавренчука В. - задовольнити.

Матеріали справи про вчинення адміністративного правопорушення, пов`язаного з корупцією, передбаченого ч. 1 ст. 172-6 КУпАП, щодо ОСОБА_1 - направитидо Оболонського районного суду м. Києва для розгляду.

Постанова оскарженню не підлягає.

Суддя

Київського апеляційного суду Кепкал Л.І.