Провадження №: 3/755/8485/21
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"02" листопада 2021 р. суддя Дніпровського районного суду м. Києва Федосєєв С.В., розглянувши матеріали справи, які надійшли з Дніпровського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянку України, не працюючу, зареєстровану та проживаючу за адресою: АДРЕСА_1 ,

за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 184 КУпАП, -

встановив:

Згідно протоколу про адміністративне правопорушення серії ВАБ №384575 від 13.09.2021 року, ОСОБА_2 13.09.2021 року о 13 год. 00 хв., в АДРЕСА_2 , неналежним чином виконувала покладені на неї батьківські обов`язки, щодо свого малолітнього сина ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , чим вчинила правопорушення передбачене ч. 2 ст. 184 КУпАП.

В судове засідання ОСОБА_2 не з`явилася, повідомлялася судом належним чином у встановленому законом порядку, шляхом надіслання смс повідомлення. Клопотання про відкладення розгляду справи до суду не надходило.

Як встановлюють Бангалорські принципи поведінки суддів, схвалені резолюцією 2006/23 Економічної і Соціальної Ради ООН від 27 липня 2006 року, об`єктивність судді є необхідною умовою для належного виконання ним своїх обов`язків. Вона проявляється не тільки у змісті винесеного рішення, а й в усіх процесуальних діях, що супроводжують його прийняття.

Приймаючи до уваги, що судом вжито необхідних заходів для забезпечення участі ОСОБА_1 у судове засідання, справа призначалася до розгляду на 18.10.2021 року, 02.11.2021 року, правопорушник не з`явився до суду, причини неявки до суду визнано неповажними, з метою дотримання розумного строку розгляду справи, забезпечення можливості своєчасного притягнення особи до відповідальності у випадку доведення винуватості та уникнення безкарності, з урахуванням достатності обсягу наявних доказів, суд приходить до висновку про можливість розгляду справи за відсутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, оскільки положення ч. 2 ст. 268 КУпАП не містять імперативного припису щодо обов`язкової його участі в судовому засіданні під час розгляду даної категорії справ.

Вивчивши матеріали справи про адміністративне правопорушення, зокрема, протокол про адміністративне правопорушення, серії ВАБ №384575 від 13.09.2021 року, копію протоколу про прийняття заяви про кримінальне правопорушення, копію пояснень ОСОБА_1 , ОСОБА_4 , копію паспорту ОСОБА_1 , рапорт інспектора СЮП Дніпровського УП ГУНП у м. Києві мол. лейтенанта поліції Бузько О. оцінивши докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю, суддя приходить до наступних висновків.

Відповідно до статті 1 КУпАП завданням Кодексу про адміністративні правопорушення є охорона прав і свобод громадян, власності, конституційного ладу України, прав і законних інтересів підприємств, установ і організацій, встановленого правопорядку, зміцнення законності, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі точного і неухильного додержання Конституції і законів України, поваг до прав, честі і гідності інших громадян, до правил співжиття, сумлінного виконання своїх обов`язків, відповідальності перед суспільством.

Стаття 245 КУпАП передбачає, що завданням провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

Відповідно до положень ст.ст. 252, 254, 255, 256 КУпАП протокол про адміністративне правопорушення це офіційний документ, відповідним чином оформлений уповноваженою особою про вчинення діяння, яке містить ознаки адміністративного правопорушення, передбаченого КУпАП, є найважливішим джерелом доказів у справах про адміністративні правопорушення, у якому крім іншого зазначають відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності та свідків, місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості, необхідні для вирішення справи.

Диспозиція ч.2 ст.184КУпАП передбачає відповідальність за повторне протягом року після накладення адміністративного стягнення ухилення батьків або осіб, які їх замінюють, від виконання передбачених законодавством обов`язків щодо забезпечення необхідних умов життя, навчання та виховання неповнолітніх дітей. Дана норма є бланкетною і лише описує безпосередньо саме правопорушення, але для повного визначення ознак цього правопорушення відсилає до інших норм права чи підзаконних нормативно-правових актів, які передбачають конкретні обов`язки особи.

Отже для притягнення особи до адміністративної відповідальності за ч.2 ст.184 КУпАП необхідно встановити наявність в діях особи ознак складу даного правопорушення: об`єкт, об`єктивну сторону, суб`єкт, суб`єктивну сторону.

Об`єктом даного правопорушення є суспільні відносини, що складаються в процесі реалізації конституційних прав неповнолітнього, передбачених законодавством.

З об`єктивної сторони правопорушення полягає у бездіяльності батьків, тобто в тому що вони не виконують або неналежним чином виконують свої обов`язки щодо виховання та навчання дітей: не дбають про моральне виховання, фізичний розвиток дітей і зміцнення їхнього здоров`я, створення необхідних умов для здобуття ними освіти, успішного навчання в школі тощо.

Отже ухиленням від виконання батьківських обов`язків вважається не будь-яка дія, а тих обов`язків, які чітко передбачені законодавством і лише тих, які стосуються забезпечення необхідних умов життя, навчання та виховання дітей.

Суб`єктивна сторона правопорушення визначається ставленням до наслідків і характеризується наявністю вини у формі умислу або необережності (ч.1) Ухилення від виконання батьківських обов`язків це психічне ставлення батьків до власної протиправної поведінки щодо виконання батьківських обов`язків, що виражається у формі умислу чи необережності. Відповідальність настає, якщо батьки розуміли, могли усвідомлювати свої дії (бездіяльність), передбачати їх наслідки й керувати ними, якщо вони мали юридичну і фактичну можливість.

У протоколі зазначено, що ОСОБА_1 13.09.2021 року о 13 год. 00 хв., в АДРЕСА_2 , неналежним чином виконувала покладені на неї батьківські обов`язки по відношенню до своєї малолітньої дитини ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 . Правопорушення вчинено повторно протягом року.

Отже суть викладеного у протоколі адміністративного правопорушення не відповідає кваліфікації адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 2 ст.184 КУпАП, оскільки у ньому не міститься відомостей про обов`язки, які ОСОБА_1 не виконала, та про свідоме нехтування нею своїми обов`язками, не долучено до справи відповідних доказів.

Крім того, як вбачається з матеріалів адміністративної справи, уповноваженою особою, яка склала протокол про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 , не додано доказів, які підтверджували б вчинення нею адміністративного правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 184 КУпАП, зокрема доказів, які б підтверджували повторність вчинення ОСОБА_1 правопорушення, передбаченого ст. 184 КУпАП, оскільки до протоколу про адміністративне правопорушення не долучено належним чином засвідченої копії судового рішення як належний та допустимий доказ того, що остання піддавалася протягом року адміністративному стягненню передбаченому ст. 184 КУпАП.

Згідно ч. 2 ст. 7 КУпАП провадження в справах про адміністративне правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

Відповідно до ст. 245 КУпАП завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом.

Будь-яке обвинувачення особи має бути конкретним, зрозумілим та підтверджено належними, достовірними та допустимими доказами.

Аналіз зібраних у справі доказів дає підстави стверджувати те, що при складанні протоколу про адміністративне правопорушення, передбачене ч. 2 ст. 184 КУпАП, уповноважена особа не дотрималась вимог закону щодо необхідності встановлення ознак складу даного адміністративного правопорушення та не зібрала доказів на підтвердження наявності в діях особи ознак складу адміністративного правопорушення.

Виходячи з викладеного ОСОБА_1 не може бути притягнута до адміністративної відповідальності, оскільки «поза розумним сумнівом» не доведена її вина в інкримінованому адміністративному правопорушенні, а отже в її діях відсутній склад адміністративного правопорушення, тому справа підлягає закриттю на підставі п.1 ст. 247 КУпАП за відсутності складу адміністративного правопорушення.

Керуючись ст.ст. 251, 252, 254-256, 278 КУпАП, суд, -

постановив:

Провадження відносно ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , закрити на підставі п.1 ст. 247 КУпАП, у зв`язку з відсутністю в її діях складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 184 КУпАП

Постанова може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом десяти днів з дня її винесення через Дніпровський районний суд м. Києва.

Строк пред`явлення до виконання три місяці.

Суддя