Справа № 203/3906/21
Провадження № 3/0203/2379/2021
П О С Т А Н О В А

іменем України

29.10.2021 року суддя Кіровського районного суду м. Дніпропетровська Черваньова Ю.М., розглянувши справу про адміністративне правопорушення, що надійшла від Управління патрульної поліції в Дніпропетровській області, відносно ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м.Марганець громадянина України, працюючого ПП « ОСОБА_2 », зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 за ст.173 КУпАП, -

ВСТАНОВИЛА:

07 вересня 2021 року о 21.00 годині ОСОБА_1 , знаходячись за адресою: м.Дніпро, пр-т О.Поля, 88, вживав нецензурну лайку в громадському місці, чим порушив громадський порядок та спокій громадян.

У судові засідання, призначені на 13 жовтня 2021 року, 29 жовтня 2021 року, ОСОБА_1 не з`явився, хоча був повідомлений про день та час судового засідання належним чином, про що свідчить довідка про доставлення смс-повідомлення на номер телефону НОМЕР_1 , який був зазначений в протоколі про адміністративне правопорушення, підписаному ОСОБА_1 .

Таким чином, суд виконав всі необхідні дії для належного повідомлення особи, яка притягається до відповідальності, про дату, час та місце судового засідання по розгляду справи про адміністративне правопорушення, однак це не призвело до явки правопорушника до суду, тому з урахуванням принципу розумності строку розгляду справи, вважаю можливим розглянути справу без участі ОСОБА_1 на підставі ч.1 ст.268 КУпАП.

Суд, розглянувши матеріали справи про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ст. 173 КУпАП, зазначає наступне.

За ст.173 КУпАП, адміністративна відповідальність настає за дрібне хуліганство, тобто нецензурну лайку в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Об`єктивною стороною правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП, є нецензурна лайка в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян. При цьому, найбільш розповсюдженою формою дрібного хуліганства є нецензурна лайка у громадських місцях, під якою необхідно розуміти найбільш цинічні лайки, що належать, як правило, до сфери статевих відносин, непристойні висловлювання, один із найогидніших різновидів словесної брутальності. Іншою формою цього правопорушення є образливе ставлення до громадян, під яким необхідно розуміти докучливу поведінку, пов`язану з образливими діями, що зневажають честь і гідність людини та утискають будь-чию волю, до того ж у грубій розв`язній манері.

Конкретні прояви правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП, різноманітні. Таке розмаїття законодавець визначив терміном «інші подібні дії».

Дані протоколу про адміністративне правопорушення серії ВАБ 228585 від 07.09.2021 стосовно місця події підтверджено рапортом (ас.2) та відеозаписами з бодікамери DM 4734, про застосування якої було зазначено в протоколі про адміністративне правопорушення. При цьому, надаючи оцінку, чи відноситься зазначена ділянка місцевості за адресою м.Дніпро, пр.О Поля, 88 до «громадського місця», зазначеного в ст.173 КУпАП, суд приходить до наступного.

На даний час в українському законодавстві не визначено єдиного чіткого поняття «громадське місце». Законодавець відсилає до різноманітних джерел, які визначають, що саме підпадає під термін «громадське місце».

Так, відповідно до Закону України «Про заходи щодо попередження та зменшення вживання тютюнових виробів і їх шкідливого впливу на здоров`я населення» громадське місце - частина (частини) будь-якої будівлі, споруди, яка доступна або відкрита для населення вільно, чи за запрошенням, або за плату, постійно, періодично або час від часу, в тому числі під`їзди, а також підземні переходи, стадіони.

Наряду з терміном «громадське місце», наведеним у зазначеному Законі, у п.5 ч.3 ст.13 ЗУ «Про участь громадян в охороні громадського порядку і державного кордону» від 22.06.2002 також дається орієнтований перелік громадських місць, до яких зараховано клуби, кінотеатри, стадіону та інші. Таким чином, зазначений перелік громадських місць не є вичерпним.

Крім того, відповідно до п.п20,23 Розділу «Облік кримінальних правопорушень» Положення про Єдиний реєстр досудових розслідувань, порядок його формування та ведення, затвердженого наказом Генерального прокурора № 298 від 30.06.2020 до громадських місць належать місця, що використовуються громадянами для спільної роботи, відпочинку, пересування, проведення масових заходів та інших потреб (вулиці, площі, вокзали, аеропорти, магазини, кафе, бари, ресторани, музеї, клуби, пляжі в період їх роботи, а також громадський транспорт під час перебування в ньому громадян, ділянки лісу, поля під час проведення на їх території організованих масових зібрань), приміщення вокзалів, пасажирські (приміські) потяги, літаки, катери, пароплави, перони, платформи, пристані та інші місця під час очікування посадки та висадки пасажирів. Із загальної кількості кримінальних правопорушень, учинених у громадських місцях, виділяються вуличні. Вулицею вважається відкрита частина території міста чи населеного пункту (крім приміщень та будівель), на якій перебувають громадяни, рухається транспорт і до якої є вільний доступ у будь-яку пору року та час доби. Також вулицею вважається проїжджа частина дороги, у тому числі автомагістралі, тротуари, площі, проспекти, бульвари, набережні, мости, шляхопроводи, естакади, проїзди, зупинки громадського транспорту, парки, сквери, провулки, завулки, двори, за винятком приватних домоволодінь, уключаючи зелені насадження та елементи благоустрою.

З огляду на зазначене, термін «громадське місце» не може трактуватися виключно поняттям, наведеним в Законі України «Про заходи щодо попередження та зменшення вживання тютюнових виробів і їх шкідливого впливу на здоров`я населення». Одночасно можна зробити висновок, що загальними рисами громадських місць є їх суспільна значущість для задоволення суспільних потреб та інтересів людини, а також їх публічність, що передбачає вільний доступ і їх спільне використання необмеженою кількістю людей.

З матеріалів справи вбачається, що адміністративне правопорушення було вчинено на вулиці неподалік буд.88 по вул.О.Поля в м.Дніпрі, на проїжджій частині, на якій рухається транспорт, перебувають працівники поліції, а також дружина правопорушника (зі слів ОСОБА_1 ), тобто, на ділянці місцевості, що має суспільну значущість для задоволення суспільних потреб та інтересів людини, що одночасно є публічною, оскільки передбачає вільний доступ і спільне використання необмеженою кількістю людей.

Виходячи з вищевикладеного, суд приходить до висновку, що правопорушення було вчинено в громадському місці.

Поняття «нецензурна лайка» в даному випадку є загальним, та під нею розуміється найбільш цинічні лайки, що належать, як правило, до сфери статевих відносин, непристойні висловлювання, один із найогидніших різновидів словесної брутальності, що одночасно є неприпустимою. Вона перебуває поза нормальним стилем спілкування. Її склад визначається набором соціолектів (сленг, жаргон, арго, просторіччя) та стилістично зниженої лексики (вульгаризми, лайлива, обсценна лексика, мат, дисфемізми, суржик, евфемізми).

З переглянутого в судовому засіданні відеозапису з нагрудних камер поліцейських, якому судом надано оцінку вище в мотивувальній частині постанови, вбачається, що ОСОБА_3 , будучи невдоволеним пред`явленим обвинуваченням у вчиненні адміністративного правопорушення у зв`язку з порушенням прави користування зовнішніми освітлювальними приладами, неодноразово висловлювався словами, які перебувають поза нормальним стилем спілкування (є матом), у зв`язку з чим, суд приходить до висновку, що такі висловлювання є нецензурною лайкою.

Таким чином, дослідивши докази в їх сукупності, достатності та взаємозв`язку, суд дійшов висновку про наявність в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП, оскільки він з мотивів прояву неповаги до суспільства вчинив дії, що порушують громадський порядок та спокій громадян.

Враховуючи викладене, а також характер вчиненого правопорушення, особу винного та його майновий стан, за відсутності обтяжуючих обставин, суддя вважає за доцільне застосувати до ОСОБА_1 адміністративне стягнення у виді штрафу.

Згідно зі ст. 40-1 КУпАП судовий збір у провадженні по справі про адміністративне правопорушення підлягає стягненню з особи, на яку накладено стягнення. Тому, у відповідності до п. 5 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», з ОСОБА_1 слід стягнути судовий збір у розмірі 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Керуючись ст.ст.40-1, 173, 283, 284, 294 Кодексу України про адміністративні правопорушення, п. 5 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», суддя -

ПОСТАНОВИЛА:

ОСОБА_1 визнати винним у вчиненні правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, та накласти на нього адміністративне стягнення у виді штрафу в дохід держави у розмірі 68 (шістдесят вісім) гривень.

Стягнути з ОСОБА_1 на користь держави судовий збір у розмірі 454 (чотириста п`ятдесят чотири) гривні.

Постанова набирає чинності після закінчення строку на її оскарження.

Постанова може бути оскаржена протягом десяти днів з дня винесення постанови.

Скарга на постанову подається до Дніпровського апеляційного суду через Кіровський районний суд м. Дніпропетровська.

Суддя Ю.М. Черваньова