Справа №-613/1720/21 Провадження №-3/613/537/21
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

03 листопада 2021 року м. Богодухів

Суддя Богодухівського районного суду Харківської області Сеник О.С., розглянувши матеріали, що надійшли від Головного управління ДПС у Харківській області Державної податкової служби України про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , працюючого головою комісії з припинення ДП «Богодухівський С/Г УКК»,

за ч. 1 ст. 163-1 КУпАП,-

В С Т А Н О В И В:

Як зазначено у протоколі про адміністративне правопорушення № 2606/20-40-07-30-1 від 21 вересня 2021 року, ОСОБА_1 , будучи головою комісії з припинення ДП «Богодухівський С/Г УКК», порушив: 1) п. 57.1 ст. 57; 2) п. 44.1 ст. 44, п.п.14.1.36, п. 198.1, п. 198.2, п. 198.3, п. 198.6 ст. 198; 3) п.44.1 ст.44, п.п. 134.1.1 п.134.1 ст.134 Податкового кодексу України від 02.12.2010 року № 2755-VІ (зі змінами та доповненнями), що призвело до:

1)несвоєчасної сплати самостійно визначеної суми грошового зобов`язання з єдиного податку;

2)заниження суми податку на додану вартість на загальну суму 41494,75 грн., в тому числі за грудень 2018 року в сумі 3319,75 грн., за жовтень 2020 року у сумі 30732,0 грн., за грудень 2020 року у сумі 7443,0 грн., зменшено суму від`ємного значення, що зараховується до складу податкового кредиту наступного звітного періоду (ряд 21) на загальну суму 1966 грн. за липень 2021 року;

3)заниження фінансового результату до оподаткування за період з 01.01.2017 по 31.12.2020 в результаті завищення показника «Собівартість реалізованої продукції (товарів, робіт, послуг)», по рядку 2050 Звіту про фінансові результати, визначених за правилами бухгалтерського обліку на загальну суму 4671192,02 грн., у тому числі за період за 2019 рік 4470488,02 грн. (довідково, підприємство платник єдиного податку), за 2020 рік у сумі 200704,0 грн., що призвело до завищення від`ємного значення об`єкта оподаткування з податку на прибуток за 2020 рік на загальну суму 200704 грн.. Відповідальність за вказане порушення передбачена ч. 1 ст. 163-1 КУпАП.

Згідно з п. 2 ст. 278 КУпАП орган (посадова особа) при підготовці до розгляду справи про адміністративне правопорушення вирішує питання, зокрема, чи правильно складено протокол та інші матеріали справи про адміністративне правопорушення.

Згідно зі ст. 256 КУпАП у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються: дата і місце його складення, посада, прізвище, ім`я, по батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності (у разі її виявлення); місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих, якщо вони є; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості,необхідні для вирішення справи. Якщо правопорушенням заподіяно матеріальну шкоду, про це також зазначається в протоколі. Протокол підписується особою, яка його склала, і особою, яка притягається до адміністративної відповідальності; при наявності свідків і потерпілих протокол може бути підписано також і цими особами. У разі відмови особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, від підписання протоколу, в ньому робиться запис про це. Особа, яка притягається до адміністративної відповідальності, має право подати пояснення і зауваження щодо змісту протоколу, які додаються до протоколу, а також викласти мотиви свого відмовлення від його підписання. При складенні протоколу особі, яка притягається до адміністративної відповідальності, роз`яснюються його права і обов`язки, передбачені ст.268 цього Кодексу, про що робиться відмітка у протоколі.

Всупереч вимогам ст. 256 КУпАП протокол № 2606/20-40-07-30-1 від 21 вересня 2021 року та надані до нього матеріали містять недоліки, які позбавляють суд можливості повно та всебічно розглянути справу про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 ..

Порядок оформлення матеріалів про адміністративні правопорушення в органах доходів і зборів, а також процедуру складання протоколів про адміністративні правопорушення визначається Інструкцією з оформлення органами доходів і зборів матеріалів про адміністративні правопорушення, затвердженою наказом Міністерства фінансів України № 566від 02.07.2016, зареєстрованою в Міністерстві юстиції України 27.07.2016 за № 1046/29176 (далі по тексту - Інструкція).

Відповідно до п.6 розділу ІІ Інструкції при викладенні обставин правопорушення у Протоколі вказуються місце та час його вчинення, суть правопорушення, які саме протиправні дії чи бездіяльність вчинила особа, стосовно якої складається Протокол, та які положення законодавства порушено.

Згідно з п.п.15, 16 розділу ІІІ Інструкції до Протоколу долучаються матеріали, що підтверджують факт вчинення адміністративного правопорушення, та документи, що можуть свідчити про обставини, які пом`якшують або обтяжують відповідальність особи (за наявності). Кожний документ повинен мати свої реквізити (дату, назву, підписи тощо), містити достовірну інформацію та відповідати вимогам законодавства України про адміністративні правопорушення.

Якщо розгляд справ про адміністративне правопорушення віднесено до відання інших органів, належно оформлений Протокол надсилається органу, уповноваженому розглядати адміністративну справу, протягом трьох днів з дня його реєстрації. До Протоколу додаються інші матеріали справи, які є в наявності в органах доходів і зборів та які підтверджують факт вчинення адміністративного правопорушення.

Таким чином, обов`язок збирання та подання доказів правопорушення покладається на органи, якими складено протокол про адміністративне правопорушення.

Відповідно до ч. 1 ст. 163-1 КУпАП відсутність податкового обліку, порушення керівниками та іншими посадовими особами підприємств, установ, організацій встановленого законом порядку ведення податкового обліку, у тому числі неподання або несвоєчасне подання аудиторських висновків, подання яких передбачено законами України,- тягне за собою накладення штрафу у розмірі від п`яти до десяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Отже, склад правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 163-1 КУпАП, визначається як відсутність податкового обліку, порушення керівниками чи іншими посадовими особами підприємств, установ, організацій встановленого законом порядку ведення податкового обліку.

Однак, в протоколі про адміністративне правопорушення суть правопорушення не розкрита, зокрема, не вказано, якими діями правопорушника та в який спосіб відбулося заниження податку на прибуток, в чому саме полягали порушення пункту 44.1 статті 44, підпункту «г» пункту 198.5 статті 198 Податкового кодексу України.

Всупереч вимогам ст. 256 КУпАП у протоколі фактично не викладена суть адміністративного правопорушення, а зазначені лише його наслідки, не зазначено конкретних протиправних дій або бездіяльності ОСОБА_1 , що призвели до заниження податку на додану вартість, в яких посадова особа податкової служби вбачає правопорушення у веденні податкового обліку. При цьому контролюючий орган посилається виключно на акт перевірки від 21.09.2021 № 16359/20-40-07-01-08/00387298.

Разом з тим, адміністративний матеріал, який надійшов до суду, окрім протоколу про адміністративне правопорушення, містить лише перші три аркуші розділу І «Вступна частина» та два аркуші розділу ІІ «Загальні положення» акту від 21.09.2021 № 16359/20-40-07-01-08/00387298, а також висновки, зроблені за результатами проведення перевірки, і не містить інших частин акту та даних, на підставі яких первинних документів контролюючий орган дійшов вказаних висновків.

Також, слід відмітити, що з адміністративного матеріалу не вбачається, чи були узгоджені відповідні податкові зобов`язання по податку на додану вартість в сумі 41494,75 грн..

Так, за змістом п.58.1 ст.58, п.86.7, п.86.8 ст.86 Податкового кодексу України на підставі акту перевірки контролюючим органом приймається податкове повідомлення-рішення протягом п`ятнадцяти робочих днів з дня, наступного за днем вручення платнику податків акта перевірки, а за наявності заперечень до акта перевірки - приймається з урахуванням висновку про результати розгляду заперечень до акту - протягом п`яти робочих днів, наступних за днем розгляду заперечень і надання письмової відповіді платнику податків.

Відповідно до п. 56.1., п. 56.15, п. 56.18. ст. 56 ПК України рішення, прийняті контролюючим органом, можуть бути оскаржені в адміністративному або судовому порядку. Протягом зазначеного строку податкові вимоги з податку, що оскаржується, не надсилаються, а сума грошового зобов`язання, що оскаржується, вважається неузгодженою.

З урахуванням строків давності, визначених статтею 102 цього Кодексу, платник податків має право оскаржити в суді податкове повідомлення - рішення або інше рішення контролюючого органу у будь-який момент після отримання такого рішення.

При зверненні платника податків до суду з позовом щодо визнання протиправним та/або скасування рішення контролюючого органу грошове зобов`язання вважається неузгодженим до дня набрання судовим рішенням законної сили.

За змістом ст. 60 ПК України у разі, якщо контролюючий орган скасовує раніше прийняте податкове повідомлення-рішення або зменшує нараховану суму грошового зобов`язання раніше прийнятого податкового повідомлення-рішення, або ж судом скасовується повідомлення-рішення контролюючого органу чи зменшується сума грошового зобов`язання, визначена у податковому повідомленні-рішенні контролюючого органу, раніше прийняте податкове повідомлення-рішення вважається відкликаним.

З вищенаведених норм права вбачається, що грошове зобов`язання, визначене податковим повідомленням-рішенням, вважається узгодженим, а податкове повідомлення-рішення таким, що набрало відповідної юридичної сили, після спливу 10 календарних днів, що настають за днем отримання податкового повідомлення-рішення, лише у разі неініціювання платником податків адміністративного або судового оскарження податкового повідомлення-рішення. При цьому, саме узгоджене податкове повідомлення-рішення підтверджує факти заниження податків, завищення від`ємного значення суми ПДВ та податку на прибуток. У разі скасування контролюючим органом (в тому числі, за результатами процедури адміністративного оскарження) або судом податкового повідомлення-рішення, останнє вважається відкликаним.

До адміністративного матеріалу додані копії податкових повідомлень-рішень № 1 від 12.10.2021, № 1 від 12.10.2021, № 1 від 12.10.2021, № 1 від 12.10.2021.

Разом з тим, належних і достовірних доказів того, що вони не оскаржувалися платником податків та є узгодженими, контролюючим органом до суду не надано.

На вказаних податкових повідомленнях-рішеннях наявний напис «ППР погоджено, зауваження та пропозиції враховані», однак, з цього напису неможливо встановити, ким (чи належною посадовою особою) і на підставі чого він вчинений, що саме було погоджено, чиї зауваження і пропозиції були враховані.

Наведені обставини унеможливлюють об`єктивний розгляд справи по суті, оскільки неправильне, неповне оформлення матеріалів про адміністративне правопорушення унеможливлює визнання судом здобутих по справі доказів належними та допустимими, в розумінні вимог ст. 251 КУпАП.

Крім того, як зазначалось вище, частиною ч. 1 ст. 163-1 КУпАП передбачено відповідальність за відсутність податкового обліку, порушення керівниками чи іншими посадовими особами підприємств, установ, організацій встановленого законом порядку ведення податкового обліку.

Разом з тим, виходячи зі змісту протоколу, ОСОБА_1 ставиться у вину також несвоєчасна сплата самостійно визначеної суми грошового зобов`язання з єдиного податку (п.1 розділу «Висновки» акту перевірки, яким зафіксовано порушення п.57.1 ст.57 ПК України).

Слід відмітити, що склад адміністративного правопорушення у вигляді несвоєчасного подання посадовими особами підприємств, установ та організацій платіжних доручень на перерахування належних до сплати податків та зборів (обов`язкових платежів), охоплюється іншою нормою КУпАП, а саме статтею 163-2 КУпАП.

Як зазначено у рішенні ЄСПЛ у справі «Малофєєва проти Росії» від 30 травня 2013 р., у випадку, коли викладена в протоколі фабула адміністративного правопорушення не відображає всіх істотних ознак складу правопорушення, суд не має права самостійно редагувати її, а так само не може відшукувати докази на користь обвинувачення, оскільки це становитиме порушення права на захист (особа не може належним чином підготуватися до захисту) та принципу рівності сторін процесу (оскільки особа має захищатися від обвинувачення, яке підтримується не стороною обвинувачення, а фактично судом).

Обов`язок щодо належного складення протоколу про адміністративне правопорушення та надання доказів на підтвердження викладених у протоколі відомостей, покладається на особу, яка його складає та не може бути перекладений на суд. Наслідком недотримання цієї вимоги є повернення протоколу до відповідного органу для належного оформлення.

Без усунення зазначеної вище неповноти і неправильності протоколу про адміністративне правопорушення неможливо виконати вимоги ст. 268 КУпАП, щодо прав особи, яка притягається до відповідальності, а також ст.ст. 245, 280 КУпАП, щодо повного, всебічного і об`єктивного з`ясування обставин справи.

Згідно з п. 24 ч. 5 Постанови Пленуму Верховного суду України № 14 від 23.12.05 визнано правильною практика тих судів, які вмотивованими постановами повертають протоколи про адміністративні правопорушення, складені без додержання вимог ст. 256 КУпАП, відповідному органу для належного оформлення.

З урахуванням викладених обставин, адміністративний матеріал необхідно повернути до Головного управління ДПС у Харківській області для належного оформлення, оскільки вищезазначені недоліки перешкоджають всебічному, повному та об`єктивному з`ясуванню обставин справи.

Керуючись ст.ст. 256, 276, 283 КУпАП, суддя, -

П О С Т А Н О В И В:

Справу про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 про притягнення до адміністративної відповідальності за ч. 1 ст. 163-1 КУпАП повернути до Головного управління ДПС у Харківській області для належного оформлення.

Суддя О.С. Сеник