П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

02 листопада 2021 року м. Біла Церква

Суддя Білоцерківського міськрайонного суду Київської області Ларіна О.В., за участю секретаря судового засідання Шутенко Ю.В., розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Біла Церква, Київської області заяву особи, яка притягується до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 про відвід судді Білоцерківського міськрайонного суду Київської області Клепи Тетяни Володимирівни по справі за єдиним унікальним номером № 357/12532/21, провадження № 3/357/6415/21 про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 , який притягається до адміністративної відповідальності за ст. 173 КУпАП,

У С Т А Н О В И В:

У провадженні судді Білоцерківського міськрайонного суду Київської області Клепи Тетяни Володимирівни перебуває справа про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 за ст. 173 КУпАП.

01.11.2021 через канцелярію суду подана заява про відвід судді Білоцерківського міськрайонного суду Київської області Клепи Т.В., мотивоване тим, що особа, яка притягується до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 в судовому засіданні при розгляді відносно нього адміністративних матеріалів, не зміг встановити правосуб`єктність судді, а відповідно і повноважень останньої.

В судове засіданні особа, яка притягується до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , будучи повідомлений про час і місце розгляду заяви про відвід судді, не з`явився, заяв про відкладення розгляду даної заяви до початку судового розгляду не надав.

Суддя Білоцерківського міськрайонного суду Київської області Клепа Т.В. також в судове засідання не з`явилась. Про дату, час та місце розгляду заяви повідомлена у встановленому законом порядку.

Крім цього суддя звертає увагу, що учасники процесу та їх представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами, зловживання процесуальними правами не допускається, тобто дій, спрямованих на безпідставне затягування чи перешкоджання розгляду справи чи виконання судового рішення. У своєму рішенні у справі «Калашников проти Росії» Європейський суд з прав людини зазначив, що розумність тривалості провадження визначається залежно від конкретних обставин справи, враховуючи критерії, визначені у прецедентній практиці суду, зокрема, складність справи, поведінка заявника та поведінка компетентних органів влади.

Суддя, виходячи з норм статей 268, 277-2 КУпАП, беручи до уваги практику Європейського суду з прав людини, відповідно до якої сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватись належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки, вважає за можливе провести розгляд справи у відсутності осіб, які не з`явились в судове засідання. Їх неявка в судове засідання не перешкоджає розгляду заяви, оскільки певної норми, яка б містила імперативну заборону розглядати заяву про відвід судді без обов`язкової присутності особи, яка його заявила відсутнє, отже з метою дотримання строків розгляду справи, суддя вважає за можливе розглянути заяву про відвід судді за відсутності особи, яка його заявила за наявними доказами.

Крім того, на теперішній час на офіційному сайті «Судова влада України» у режимі онлайн фіксуються дата і час кожного судового засідання всіх справ, які розглядаються судами України, за допомогою якого будь-яка особа може отримати актуальну інформацію щодо стану судової справи, та стадії її розгляду.

Дослідивши заяву особи, яка притягується до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 про відвід судді, вивчивши матеріали справи про адміністративне правопорушення у відношенні ОСОБА_1 за ст. 173 КУпАП, суддя приходить до наступного висновку.

Відповідно до ст. 2 КУпАП, законодавство України про адміністративні правопорушення складається з цього Кодексу та інших законів України. При цьому Кодекс України про адміністративні правопорушення не містить у собі процесуальних норм, які виключають участь суддів в справі про адміністративне правопорушення, підстав для відводу/самовідводу і порядку їх вирішення.

Разом із тим, відповідно до статей 1 та 2 Закону України «Про судоустрій та статус суддів» судова влада в Україні відповідно до конституційних засад поділу влади здійснюється незалежними та безсторонніми судами, утвореними законом, а суд здійснюючи правосуддя на засадах верховенства права, забезпечує кожному право на справедливий суд та повагу до інших прав і свобод, гарантованих Конституцією і законами України, а також міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України.

Статтею 1 КУпАП визначено, що завданням цього Кодексу є охорона прав і свобод громадян, власності, конституційного ладу України, прав і законних інтересів підприємств, установ і організацій, встановленого правопорядку, зміцнення законності, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі точного і неухильного додержання Конституції і законів України, поваги до прав, честі і гідності інших громадян, до правил співжиття, сумлінного виконання своїх обов`язків, відповідальності перед суспільством.

У пункті 4 рішення Ради - суддів України № 34 від 08.06.2017 роз`яснено, що у разі необхідності врегулювання суддею конфлікту інтересів при розгляді матеріалів про адміністративне правопорушення відповідно до Кодексу України про адміністративні правопорушення, з огляду на відсутність норм, що визначають правила відводу (самовідводу), до внесення змін до чинного законодавства суддя, враховуючи засади судочинства, передбачені Конституцією України, та міжнародні стандарти щодо незалежності суддів, неупередженості та безсторонності судочинства може застосовувати чинні процесуальні норми за аналогією.

Отже, виходячи із системного аналізу законів України, усталеної судової практики Європейського суду з прав людини, а саме відповідно до рішення у справі «Надточій проти України» від 15.05.2008, Європейський суд з прав людини зазначив, що український уряд визнав кримінальний характер КУпАП, за таких обставин на вирішення заяви особи, яка притягується до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 про відвід судді у справі поширюються гарантії ст. 6 Конвенції, що у свою чергу надає можливість застосувати аналогію закону, тобто застосувати у межах своєї компетенції до КУпАП іншої норми закону, зокрема положень КПК України, які регламентують подібні відносини, заповнивши тим самим прогалину у законодавстві України про адміністративні правопорушення, що є невід`ємним правом учасників провадження. Отже заява підлягає розгляду за аналогією процесуальних норм, які містяться в КПК України.

Так в силу положень п. 4 ч. 1 ст. 75 КПК України, п. 5 ч. 1 ст. 36 ЦПК України, п. 4 ч. 1 ст. 36 КАС України, п. 5 ч. 1 ст. 35 ГПК України, суддя не може брати участь у судовому провадженні, за наявності інших обставин, які викликають сумнів у його неупередженості.

У даному випадку, судді заявлений відвід з метою виключення будь - яких сумнівів щодо її неупередженості та об`єктивності під час розгляду справи про адміністративне правопорушення.

Водночас, статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожна людина має право на справедливий і публічний розгляд його справи безстороннім судом.

Так, ЄСПЛ у своїх рішеннях неодноразово вказував на існування двох елементів безсторонності суду: суб`єктивної, яка полягає у тому, щоб жоден із його членів відкрито не проявляв упередженість та особисту зацікавленість, а також об`єктивної, що передбачає існування достатніх гарантій, щоб виключити будь-які сумніви щодо цього.

Зі змісту ст. 6 Конвенції та практики Європейського Суду з прав людини з питань неупередженості суду вбачається, що правосуддя має не тільки здійснюватись, а повинно також демонструватись. Під сумнівом - довіра до суду, яку суд має вселяти громадянам у демократичному суспільстві. Як правило, неупередженість означає відсутність упереджень або упередженості, при цьому її наявність або відсутність можуть бути перевірені різними способами (справа «Кіпріану проти Кіпру», п. 118; справа «Мікаллеф проти Мальти», п. 93).

Європейський Суд з прав людини у своїй практиці проводить відмінність між суб`єктивним підходом, тобто прагненням переконатися в суб`єктивному обвинуваченні або інтересі певного судді у конкретній справі та об`єктивним підходом, тобто визначенням, чи були судді надані достатні гарантії, щоб виключити будь-які обґрунтовані сумніви в цьому відношенні (справа «Кіпріану проти Кіпру», п. 118; справа «П`єрсак проти Бельгії», п. 30; справа «Грівз проти Сполученого Королівства», п. 69).

Водночас, згідно ст. 48 Закону України «Про судоустрій і статус суддів», суддя у своїй діяльності щодо здійснення правосудця є незалежним від будь-якого незаконного впливу, тиску або втручання. Суддя здійснює правосуддя на основі Конституції і законів України, керуючись при цьому принципом верховенства права. Втручання у діяльність судді щодо здійснення правосудця забороняється і має наслідком відповідальність, установлену законом.

Відповідно до положень п. 2.5 Бангалорських принципів поведінки суддів, суддя підлягає відводу від участі в розгляді справи в тому випадку, якщо для нього є неможливим винесення об`єктивного рішення у справі, або в тому випадку, коли у стороннього спостерігача могли б виникнути сумніви в неупередженості судді.

У даному випадку, заявлений судді Клепі Т.В. відвід є необґрунтованим, оскільки в заяві про відвід не наведені будь - які конкретні дані, які можуть свідчити про сумніви у її об`єктивності та упередженому ставленні під час розгляду справи та прийняття рішення, а заявлене клопотання за змістом має ознаки зловживання процесуальними правами та порушення порядку в судовому засіданні, а також неповагу до суду, зазначена позиція співпадає з позицією викладеною Вищою радою правосуддя за результатами розгляду повідомлення суддів Дніпропетровського апеляційного адміністративного суду, що надійшло до ВРП у квітні 2017 року.

Отже процесуальне законодавство не передбачає можливості заявлення учасниками справи вимог щодо перевірки посвідчення головуючого в судовому засіданні.

Так, відповідно до ч. 2 ст. 16 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» передбачено, що суддя здійснює правосуддя в мантії та з нагрудним знаком.

Згідно частини 1 статті 51 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» судді, голови судів та їхні заступники, а також судді у відставці мають посвідчення, зразки яких затверджуються Радою суддів.

Посвідчення є офіційним документом, який засвідчує займану посаду особи, якій його видано, та підтверджує повноваження його власника, відповідно до п. 1.2 Положення про порядок виготовлення, обліку, видачі, заміни та знищення посвідчень суддів, суддів, яких призначено на адміністративні посади, суддів у відставці та присяжних, затвердженого рішенням Ради суддів України від 25.04.2014 № 23.

Посвідчення судді за необхідності підтверджує повноваження його власника в ситуаціях, не пов`язаних зі здійсненням правосуддя. Тобто коли суддя не перебуває в мантії та з нагрудним знаком. Натомість особу судді під час розгляду справи підтверджує мантія та нагрудний знак. І наявність або відсутність у судді посвідчення під час засідання жодним чином не впливає на обсяг його повноважень щодо здійснення правосуддя у певному суді, що надані в порядку, встановленому законом.

Таким чином враховуючи вищевикладене, суддя вважає, що поведінка особи, яка притягується до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , який під час судового засідання вимагав від головуючого у справі судді Клепи Т.В., яка здійснювала правосуддя в мантії та з нагрудним знаком, пред`явлення посвідчення судді не узгоджується з положеннями ч. 6 ст. 48 Закону України «Про судоустрій та статус суддів» щодо обов`язку фізичних і юридичних осіб поважати незалежність судді і не посягати на неї та є неприпустимою. Зазначений висновок судді повність узгоджується з доповіддю Вищої ради правосуддя.

Таким чином, доводи особи, яка притягується до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 не свідчать про наявність підстав для відводу судді Клепи Т.В., оскільки ОСОБА_1 не навів будь-яких переконливих доказів про упередженість або необ`єктивність судді Клепи Т.В. під час розгляду справи у відношенні ОСОБА_1 .

Крім того, матеріали справи також не містять інформації про наявність обставин, які викликають обґрунтовані сумніви в заінтересованості або неупередженості судді, та які б виключали участь судді у розгляді даної справи.

З огляду на викладене заява особи, яка притягується до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 про відвід судді Клепи Т.В. задоволенню не піддягає.

Керуючись ст. 7, п. 5 ст. 278, ст. 279 КУпАП,

П О С Т А Н О В И В:

У задоволенні заяви особи, яка притягується до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 про відвід судді Білоцерківського міськрайонного суду Київської області Клепи Тетяни Володимирівни по справі за єдиним унікальним номером № 357/12532/21, провадження № 3/357/6415/21 про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 , який притягається до адміністративної відповідальності за ст. 173 КУпАП, відмовити.

Постанова набирає чинності негайно та окремому оскарженню не підлягає.

Заперечення проти даної постанови можуть бути включені до апеляційної скарги на постанову судді, якою по суті буде закінчений розгляд справи про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 за ст. 173 КУпАП.

СуддяОльга ЛАРІНА