Справа № 136/1910/20
провадження №3/136/1030/20
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

05 січня 2021 року м. Липовець

Суддя Липовецького районного суду Вінницької області Шпортун С.В., розглянувши матеріали, які надійшли від т.в.о. начальника Липовецького відділення поліції Головного управління Національної поліції у Вінницькій області про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , громадянку України, непрацюючу, проживаючу за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не притягуваної до адміністративної відповідальності,

за ч. 1 ст. 184 КУпАП, -

ВСТАНОВИВ:

На розгляд суду надійшли матеріали справи про адміністративне правопорушення стосовно ОСОБА_1 за ч. 1 ст. 184 КУпАП.

Із протоколу про адміністративне правопорушення серії АПР18 №725802, встановлено, що 05.11.2020 о 15:00 год. в АДРЕСА_2 , в було встановлено, що гр. ОСОБА_1 ухиляється від виконання передбачених законодавством обов`язків щодо виховання неповнолітньої сина ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Такі дії ОСОБА_1 уповноваженою особою на складання протоколу кваліфіковано за ч.1 ст.184 КУпАП.

Суд, вивчивши та дослідивши матеріали справи про адміністративне правопорушення, встановив, що вказані матеріали справи про адміністративне правопорушення надійшли повторно до суду після доопрацювання.

Так, постановою Липовецького районного суду Вінницької області від 30.11.2020 матеріали справи про адміністративне правопорушення стосовно ОСОБА_1 за ч. 1 ст. 184 КУпАП, - вже повертались т.в.о. начальника Липовецького відділення поліції Головного управління Національної поліції у Вінницькій області для приведення їх у відповідність до вимог ст.256 КУпАП, у зв`язку із тим, що диспозиція ч.1 ст.184 КУпАП містить банкетний характер, а висунуте особі обвинувачення у вчиненні адміністративного правопорушення викладено таким чином, що позбавляло суд можливості прийняти законне судове рішення у справі.

Вимога суду залишилась поза увагою уповноважених осіб.

Адміністративна відповідальність за ч. 1 ст. 184 КУпАП настає у разі ухилення батьків від виконання обов`язків щодо навчання та виховання неповнолітніх дітей.

З аналізу даної норми слідує, що таке ухилення може полягати у різних формах бездіяльності, пов`язаної з незабезпеченням їхнього належного виховання, навчання, тощо. Обов`язки та права батьків визначені нормами Сімейного кодексу України та інших нормативно правових актів.

Склад адміністративного правопорушення це передбачена нормами права сукупність об`єктивних і суб`єктивних ознак, за наявності яких те чи інше діяння можна кваліфікувати як адміністративне правопорушення, він має містити: об`єкт; об`єктивну сторону; суб`єкт; суб`єктивну сторону, тільки за наявності усіх складових особа може підлягати адміністративній відповідальності.

Об`єктом даного адміністративного проступку є суспільні відносини у сфері охорони прав та інтересів дитини.

Об`єктивна сторона правопорушення виражається у певних діях зокрема ухиленні батьків або осіб, які їх замінюють, від виконання передбачених законодавством обов`язків щодо забезпечення необхідних умов життя, навчання та виховання неповнолітніх дітей (ч. 1) (формальний склад).

Із протоколу про адміністративне правопорушення встановити у чому виразилось ухилення ОСОБА_2 від виконання передбачених законодавством обов`язків щодо виховання неповнолітньої сина ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , не представляється за можливе, тобто не встановлена об`єктивна сторона правопорушення.

У той же час додані до протоколу про адміністративне правопорушення докази не відповідають вимогам щодо їх належності та допустимості, оскільки подані у фотокопіях, що позбавляє суд можливості переконатись у їх достовірності та ставить такі докази під сумнів.

Будь-яких інших доказів на підтвердження вини ОСОБА_1 у вчиненні вказаного правопорушення суду не надано.

Відповідно до ст. 252 КУпАП орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Статтею 280 КУпАП передбачено, що орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

У своїх рішеннях «Ірландія проти Сполученого Королівства» від 18 січня 1978 року, та «Коробов проти України» від 21 жовтня 2011 року, Європейський суд з прав людини повторює, що при оцінці доказів суд, як правило, застосовує критерій доведення «поза розумним сумнівом», така доведеність може випливати із співіснування достатньо переконливих, чітких і узгоджених між собою висновків.

Оцінивши всі докази надані суду в підтвердження вини ОСОБА_1 у вчиненні правопорушення, передбаченого ч.1 ст.184 КУпАП, суд приходить до висновку про недоведеність перед судом, поза розумним сумнівом, наявності в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення.

Згідно з п.1 ч.1ст. 247 КУпАП розпочате провадження в справі про адміністративне правопорушення підлягає закриттю, у разі відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

Беручи до уваги вищевикладене, суд приходить до висновку про необхідність закриття провадження у даній справі відносно ОСОБА_1 за ст.184 ч.1 КУпАП, у зв`язку з недоведеністю складу адміністративного правопорушення.

Керуючись ст. 184 ч.1, 247, 251, 279, 283-284 КУпАП, суд, -

П О С Т А Н О В И В:

Закрити провадження у справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 за ч.1 ст.184 КУпАП у зв`язку із відсутністю складу адміністративного правопорушення.

Постанова судді у справі про адміністративне правопорушення може бути оскаржена особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником протягом десяти днів з дня винесення постанови. Апеляційна скарга, подана після закінчення цього строку, повертається апеляційним судом особі, яка її подала, якщо вона не заявляє клопотання про поновлення цього строку, а також якщо у поновленні строку відмовлено.

Апеляційна скарга подається до Апеляційного суду Вінницької області через Липовецький районний суд Вінницької області.

Суддя С.В. Шпортун