Провадження № 3/470/260/21
Справа № 470/566/21
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

04 листопада 2021 року смт. Березнегувате

Суддя Березнегуватського районного суду Миколаївської області Лященко В.Л., при секретарі Кореновському М.А., за участі особи на яку складено протокол ОСОБА_1 , потерпілого ОСОБА_2 , свідків ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 розглянувши у відкритому судовому засіданні справу про адміністративне правопорушення, яка надійшла від сектора поліцейської діяльності № 1 відділення поліції № 2 Баштанського РВП ГУНП в Миколаївській області про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, який зареєстрований та проживає за адресою: АДРЕСА_1 ,

- за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП,

В С Т А Н О В И В :

Згідно протоколу про адміністративне правопорушення від 28 вересня 2021 року серії ВАБ № 053577, 08 вересня 2021 року ОСОБА_1 в приміщені селищної ради, на засіданні постійної комісії з питань земельних відносин агропромислового комплексу, охорони природного середовища, вчинив дрібне хуліганство відносно депутата ОСОБА_2 , а саме виражався образливо та нецензурними словами на його адресу, чим порушив громадський порядок та спокій громадян, чим вчинив адміністративне правопорушення, передбачене, ст.173 КУпАП.

В судовому засіданні ОСОБА_1 свою вину не визнав та повідомив, що під час засідання комісії з земельних питань, у нього, як депутата селищної ради виникли претензії стосовно дій іншого депутата ОСОБА_2 . При цьому він не порушував громадського порядку. Одразу після зауваження, зробленого головою комісії, він припинив конфлікт та засідання продовжилося.

Потерпілий ОСОБА_2 в судовому засіданні підтвердив відомості вказані в протоколі та зазначив, що ОСОБА_1 словами ображав його честь та гідність.

Заслухавши особу на яку складено протокол, потерпілого, свідків та дослідивши матеріали справи, суд доходить висновку про відсутність в діях ОСОБА_1 складу правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП, з наступних підстав.

Згідно ч.2 ст.7 КУпАП, провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

Так, згідно з вимогами ст.256 КУпАП в протоколі про адміністративне правопорушення, зокрема, зазначаються місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення.

Статтею 173 КУпАП передбачена відповідальність за дрібне хуліганство, тобто нецензурну лайку в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Тобто, об`єктом даного адміністративного проступку є суспільні відносини у сфері охорони громадського порядку.

Громадський порядок це обумовлена потребами суспільства система врегульованих правовими та іншими соціальними нормами система відносин, що складаються у громадських місцях в процесі спілкування людей, і яка має на меті забезпечення спокійної обстановки суспільного життя, нормальних умов для праці і відпочинку людей, для діяльності державних органів, а тож підприємств, установ та організацій.

Об`єктивна сторона правопорушення виражається у нецензурній лайці в громадських місцях, образливому чіплянні до громадян та інших подібних діях, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Обов`язковою ознакою об`єктивної сторони правопорушення є місце його вчинення, а саме - громадське місце.

Суб`єктивна сторона правопорушення характеризується наявністю вини у формі прямого або непрямого умислу. Особа усвідомлює, що її дії протиправні, вона передбачає, що в результаті їх здійснення будуть порушені громадський порядок і прагне цього. Елементом суб`єктивної сторони дрібного хуліганства, є також мотив задоволення індивідуальних потреб самоствердження шляхом ігнорування гідності інших людей.

Зі змісту протоколу не вбачається факту вчинення ОСОБА_1 дрібного хуліганства - порушення громадського порядку і спокою громадян, оскільки інспектором при складані протоколу не було вказано ознак складу правопорушення, як того вимагає законодавство, та обставин вчинення правопорушення.

Так, на переконання суду, працівниками поліції були зібрано необ`єктивні та однобічні дані щодо обставин подій, які відбулися на засіданні постійної комісії з питань земельних відносин.

Попри присутність під час засідання постійної комісії з земельних відносин багатьох інших сторонніх осіб, працівники поліції не спромоглися взяти пояснення у цих незаінтересованих осіб, а надали пояснення лише ОСОБА_2 та його помічника ОСОБА_5 .

Не зрозуміло й та обставина, чому працівники поліції склали протокол на ОСОБА_1 лише зі слів ОСОБА_2 та його помічника ОСОБА_5 , не ознайомившись зі змістом диску звукозапису, який їм надав селищний голова.

При досліджені вказаного диску, шляхом його прослуховування, судом не було встановлено фактів описаних в протоколі, а саме, що ОСОБА_1 виражався образливо та нецензурними словами на адресу ОСОБА_2 , та під час цих дій був порушений громадський порядок і спокій громадян.

Так, в судовому засіданні свідки ОСОБА_3 та ОСОБА_4 надали аналогічні показання, згідно яких депутат ОСОБА_2 брав участь у засіданні постійної комісії з земельних питань, під час якого не погоджувався з деякими питаннями, які розглядалися. Під час вказаних подій у депутата ОСОБА_1 дійсно виник конфлікт зі ОСОБА_2 , однак тривав він не довго та припинився одразу після того, як ОСОБА_4 , як голова комісії, зробила зауваження.

Вказані події також підтверджуються звукозаписом наданим селищною головою, згідно яких не вбачається вчинення ОСОБА_1 порушень громадського порядку або спокою громадян.

Крім того, відповідно до ст. 254 КУпАП, протокол про адміністративне правопорушення, у разі його оформлення, складається не пізніше двадцяти чотирьох годин з моменту виявлення особи, яка вчинила правопорушення, у двох примірниках, один із яких під розписку вручається особі, яка притягається до адміністративної відповідальності.

Як вбачається з протоколу, описані вище події відбувалися 08 вересня 2021 року, а складений він 28 вересня 2021 року, тобто через двадцять днів.

При цьому, матеріали справи не містять даних про порушення кримінального провадження або його закриття, що могло би якось пояснити такий тривалий розрив у часі для складання протоколу.

Не дотрималися працівники поліції також вимог ст.256 КУпАП, оскільки в протоколі не зазначено час та місце вчинення адміністративного правопорушення, що є суттєвим порушенням при оформлені адміністративних матеріалів, а лише зазначено: вчинено 08.09.2021 року в приміщенні селищної ради, що є не конкретним.

Згідно Конвенції з прав людини та сталої практики ЄСПЛ, підозра або обвинувачення повинно бути чітко сформульовано, визначено конкретні обставини, щоб в подальшому забезпечити особі належний захист під час розгляду справи в суді.

До того ж, як в судовому засіданні, так і в заяві від 23.09.2021 року ОСОБА_2 не повідомляв про вчинення ОСОБА_1 хуліганських дій, а зазначив, що такими діями було завдано шкоди його діловій репутації, честі та гідності.

Таким чином, обставини викладені у протоколі не відповідають складу правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП та не підтверджуються доказами наявними в справі.

Такі недоліки є недопустимими при складанні матеріалів справи та не дають можливості повно, всебічно оцінити обставини справи та надати вірну кваліфікацію правопорушення, що в свою чергу унеможливлює прийняття рішення судом про притягнення особи до відповідальності, оскільки вказівка на час, місце, обставини, а також зазначення ознак складу правопорушення, є обов`язковими ознаками об`єктивної сторони правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП.

Обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу.

У відповідності до рішень ЄСПЛ у справах Малофеєва проти Росії та Карєлін проти Росії, у випадку, коли викладена у протоколі фабула адміністративного правопорушення не відображає усіх істотних ознак складу правопорушення, суд не має права самостійно редагувати її, а так само не може відшукувати докази на користь обвинувачення, оскільки це становитиме порушення права на захист (особа належним чином не може підготуватись до захисту) та принципу рівності сторін (оскільки фактично суд перебирає на себе не властиву йому функцію обвинувачення), що є порушенням ст.6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, і у такому разі справа має бути закрита у зв`язку з відсутністю складу адміністративного правопорушення.

З огляду на наведене, дії ОСОБА_1 вказані в протоколі є неконкретними, не вказано належних ознак властивих вказаному правопорушенню, не встановлено факту порушення громадського порядку, не зібрано доказів щодо обставин вчинення правопорушення, що позбавляє можливості надати їм правову оцінку та визначити склад адміністративного правопорушення.

Стаття 62 Конституції України зазначає, що вина особи, яка притягується до відповідальності, має бути доведена належним чином, а не ґрунтуватися на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Аналогічного роду положення закріплено і у ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, які зводяться до того, що кожен вважається невинуватим доти, доки його вину не буде доведено в законному порядку.

Згідно ст.245 КУпАП, завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи.

Відповідно до ст.247 КУпАП, провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

Проаналізувавши викладені обставини та матеріали справи про адміністративне правопорушення, враховуючи відсутність належних доказів вчинення особою правопорушення, поставленого ОСОБА_1 в провину, суд дійшов висновку про закриття провадження у справі з причини відсутності в його діях складу правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП.

Керуючись ст.ст. 247, 284 КУпАП, суд,

П О С Т А Н О В И В :

Провадження в справі про адміністративне правопорушення стосовно ОСОБА_1 за ст.173 КУпАП закрити у зв`язку з відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена до Миколаївського апеляційного суду через суд першої інстанції шляхом подачі апеляційної скарги протягом десяти днів з дня її винесення.

Суддя В. Л. Лященко