Справа № 331/5779/21
Провадження № 3/331/2312/2021
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

25 жовтня 2021 року м. Запоріжжя

Суддя Жовтневого районного суду м. Запоріжжя Кольц Д.М., розглянувши матеріал, що надійшов з Відділу поліції № 2 Запорізького районного управління поліції ГУНП в Запорізькій області за протоколом серії ВАБ №597822 від 25.10.2021 року про притягнення до адміністративної відповідальності: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, тимчасово не працевлаштованого, що зареєстрований та мешкає за адресою: АДРЕСА_1 , за ст. 173 КУпАП,

ВСТАНОВИВ:

Відповідно до опису протоколу серії ВАБ №597822 від 25.10.2021 року 10.10.2021 року о 22-29 годин гр. ОСОБА_1 у АДРЕСА_1 виражався нецензурною лайкою та погрожував фізичною розправою на адресу ОСОБА_2 .

Стосовно ОСОБА_1 було складено протокол за порушення ст. 173 КУпАП.

У ході розгляду адміністративної справи в суді, ОСОБА_1 після роз`яснення йому головуючим прав, передбачених ст. ст. 55, 56, 59, 63 Конституції України, ст. 268 КУпАП, свою вину у вчинені вказаного правопорушення не визнав. Пояснив, що того дня він перебував у себе вдома, що було відображено і в початкових його письмових поясненнях. Якась особа, імені якого він не знає, стукала йому у двері, у зв`язку із чим, його тітка викликала поліцію. Чому на нього склали протокол, йому не зрозуміло.

Заслухавши пояснення ОСОБА_1 , вивчивши матеріали справи, суд приходить до наступних висновків.

Кодексом України про адміністративні правопорушення визначено форму і основні елементи змісту рішення (постанови), що приймається в конкретній справі. В ній, зокрема, повинні бути викладені всі обставини вчинення правопорушення, отримані на підставі сукупності досліджених доказів на обґрунтування наявності складу правопорушення та правильності його юридичної кваліфікації.

Відповідно до ст. 9 КУпАП України адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Відповідно до ст. 280 КУпАП при розгляді справи про адміністративне правопорушення має бути з`ясовано, чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності та інші обставини.

Диспозиція ст. 173 КУпАП передбачає відповідальність за дрібне хуліганство, тобто нецензурну лайку в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Об`єктом цього правопорушення є суспільні відносини у сфері громадського порядку.

Громадський порядок - це обумовлена потребами суспільства система врегульованих правовими та іншими соціальними нормами система відносин, що складаються у громадських містах в процесі спілкування людей, і яка має на меті забезпечення спокійної обстановки суспільного життя, нормальних умов для праці і відпочинку людей, для діяльності державних органів.

Таким чином, під громадськими місцями слід розуміти будь-які публічно доступні місця, де є скупчення людей.

Найбільш розповсюдженою формою дрібного хуліганства є нецензурна лайка у громадських місцях, під якою необхідно розуміти найбільш цинічні лайки, непристойні висловлювання, один із найогидніших різновидів словесної брутальності. Іншою формою цього правопорушення є образливе ставлення до громадян, під яким необхідно розуміти докучливу поведінку, пов`язану з образливими діями, що зневажають честь і гідність людини та утискають будь-чию волю, до того ж у грубій розв`язній манері. Для всіх цих випадків характерним є ігнорування волі та бажання оточення, прагнення нав`язати свою волю, а точніше свавілля.

При цьому, закон не дає однозначного визначення, що саме підпадає під поняття «інших подібних дій», що порушують громадський порядок і спокій громадян, та в чому саме проявляється хуліганський мотив дій особи, а тому це потребує з`ясування і конкретизації у кожній справі, яка вирішується судом.

Суб`єктивна сторона правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП, характеризується наявністю вини у формі прямого або непрямого умислу. Особа усвідомлює, що її дії протиправні, вона передбачає, що в результаті їх здійснення будуть порушені громадський порядок і прагне до цього. Елементом суб`єктивної сторони дрібного хуліганства є також мотив задоволення індивідуальних потреб самоствердження шляхом ігнорування гідності інших людей.

Фактично на підтвердження факту наявності в діях ОСОБА_3 ознак вищевказаного правопорушення вказує лише протокол про адміністративне правопорушення, заява ОСОБА_4 , щодо того, що ОСОБА_3 погрожував йому та його сімї.

Натомість, вказаний протокол складений співробітником поліції, який не може вважатися стороннім спостерігачем в розумінні об`єктивності висвітлення події, а тому суд не може покласти у підґрунтя обвинувального судового рішення лише названий протокол.

Крім того, сам виклад складу адміністративного правопорушення містить посилання на те, що ОСОБА_1 виражався нецензурною лайкою у себе вдома, що не є громадським місцем, а тому не узгоджується із диспозицією статті 173 КУпАП.

У справі «Карелін проти Росії» є недопустимим з боку суду, який розглядає справу про адміністративне правопорушення, уточнення у судовому засіданні фабули правопорушення, усунення розбіжностей та неточностей, що мали місце у протоколі про адміністративне правопорушення, оскільки такі дії є порушенням ч. 1 ст. 6 «Про захист прав людини і основоположних свобод», тобто порушено принцип рівності сторін і змагальності судового процесу. За таких умов, особа позбавлена можливості захищатися від висунутого проти неї обвинувачення перед незалежним судом.

Також сумнівними є пояснення ОСОБА_4 як доказ вчинення ОСОБА_1 , адміністративного правопорушення, оскільки сам заявник не проживає у будинку АДРЕСА_2 ,пояснення не містять даних щодо вживання нецензурної лайки, або інших дій у громадському місці, а лише посилання на наявність конфлікту. Більш того, з пояснень неможливо встановити, чому ОСОБА_4 перебував за міцем мешкання ОСОБА_1 ..

Таким чином, в матеріалах справи відсутні докази того, що ОСОБА_1 своїми діями порушував громадський порядок та спокій громадян і вчинив це з хуліганських мотивів.

Статтею 62 Конституції України встановлено, що особа вважається невинуватою у вчиненні злочину і не може бути піддана кримінальному покаранню, доки її вину не буде доведено в законному порядку і встановлено обвинувальним вироком суду.

Ніхто не зобов`язаний доводити свою невинуватість у вчиненні злочину.

Обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини тлумачаться на її користь.

За таких обставин направлені до суду матеріали та їх аргументація є сумнівними, однак наявність останніх (сумнівів) не узгоджується із стандартом доказування поза розумним сумнівом (див. рішення від 18 січня 1978 року у справі Ірландія проти Сполученого Королівства (Ireland v. theUnitedKingdom), п. 161, Series A заява F 25), який застосовується при оцінці доказів, а такі докази можуть випливати зі співіснування достатньо переконливих, чітких і узгоджених між собою висновків чи схожих неспростовних презумпцій факту (рішення Європейського суду з прав людини, справа Коробов проти України від 21.07.2011 року (стаття 17 Закону України Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини).

Відповідно до п.1 ч.1 ст.247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю в разі відсутності події та складу адміністративного правопорушення.

За вищевказаних обставин, керуючись ст. 62 Конституції України, за якою всі сумніви щодо доведеності вини ОСОБА_1 у вчиненні ним адміністративного правопорушення, відповідальність за яке передбачена ст. 173 КУпАП, тлумачиться на його користь, суд вважає, що в його діях відсутній склад адміністративного правопорушення передбаченого ст. 173 КУпАП.

Керуючись ст. 247 ч.1 п.1, ст.ст. 173, 283, 284 КУпАП, -

ПОСТАНОВИВ:

Провадження у справі закрити за відсутністю в діях ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 Кодексу України про адміністративні правопорушення.

Постанова може бути оскаржена до Запорізького апеляційного суду через Жовтневий районний суд м. Запоріжжя протягом десяти днів з дня винесення постанови.

Суддя Д.М. Кольц