П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

08.11.2021 м. Бар Вінницької області

Суддя Барського районного суду Вінницької області Салдан Ю. О., розглянувши за участі особи, яка притягується до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , справу про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянки України, зі слів не працевлаштованої, яка проживає за адресою: АДРЕСА_1 , за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого частиною 1 статті 44-3 Кодексу України про адміністративні правопорушення (далі КУпАП),

УСТАНОВИЛА :

Відповідно до протоколу про адміністративне правопорушення серії ВАБ № 771801 від 26.10.2021, складеного інспектором СРПП ВП № 1 Жмеринського РВП ГУНП у Вінницькій області Заваловичем О. П., ОСОБА_1 ставиться за вину те, що 26.10.2021 о 12.10, перебувала в магазині « ІНФОРМАЦІЯ_2 » в с. Балки, вул. Гідності, 1, як продавець, не маючи при собі документів, що посвідчують особу, чим порушила п. 2-2, п.п. 2 постанови КМУ № 1236 від 09.12.2020 зі змінами та доповненнями, за що передбачена відповідальність частиною 1 статті 44-3 КУпАП.

Завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення, які передбачені статтею 245 КУпАП, є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом.

Згідно із статтею 280 КУпАП, орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

У судовому засіданні ОСОБА_1 вину у вчиненні адміністративного правопорушення не визнала. Зазначила, що у вказаний у протоколі час вона виконувала функції продавця магазину, правил карантину не порушувала, а лише не мала при собі паспорта громадянина України у паперовій формі. Пояснила також, що на вимогу поліцейського пред`явити паспорт, вона пред`явила електронний паспорт громадянина України для виїзду за кордон в додатку «Дія», що продемонструвала у судовому засіданні.

Дослідивши матеріали справи та заслухавши ОСОБА_1 , суд дійшов таких висновків.

Частиною 1 статті 44-3 КУпАП передбачено адміністративну відповідальність за порушення правил щодо карантину людей, санітарно-гігієнічних, санітарно-протиепідемічних правил і норм, передбачених Законом України «Про захист населення від інфекційних хвороб», іншими актами законодавства, а також рішень органів місцевого самоврядування з питань боротьби з інфекційними хворобами.

Згідно з вимогами статті 256 КУпАП у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються, зокрема, суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення, а також інші відомості, необхідні для вирішення справи.

Водночас, суть адміністративного правопорушення повинна точно відповідати ознакам складу адміністративного правопорушення, зазначеним у статті КУпАП або нормах інших нормативно-правових актів, якими передбачена відповідальність за вчинення чітко визначених протиправних дій.

Норма частини 1 статті 44-3 КУпАП є бланкетною характер, оскільки в самій статті не перелічено усіх правил щодо карантину людей, за порушення яких настає адміністративна відповідальність. Тому викладаючи суть такого адміністративного правопорушення особа, яка склала протокол, обов`язково повинна зазначити посилання на конкретний пункт нормативно-правового акта, яким встановлено відповідне правило карантину, котрого не дотрималась особа, що притягається до адміністративної відповідальності, порушивши тим самим законодавчі приписи. Конкретне правило щодо карантину людей, порушення якого ставиться за вину особі, повинно бути чинним на момент вчинення правопорушення саме в тій редакції, яка викладена у протоколі про адміністративне правопорушення. З огляду на те, що за період пандемії коронавірусної хвороби правила карантину неодноразово змінювались залежно від епідемічної ситуації в конкретний момент часу, без вказівки на актуальне правило карантину, порушення якого ставиться за вину особі, неможливо встановити наявність складу цього правопорушення в діях особи, яка притягається до відповідальності, оскільки відсутність такої вказівки свідчить про відсутність формулювання обвинувачення, яке повинно бути конкретним і зрозумілим.

ОСОБА_1 у протоколі про адміністративне правопорушення ставиться за вину порушення підпункту 2 пункту 2-2 постанови КМУ № 1236 від 09.12.2020.

Станом на 26.10.2021 (дата вчинення порушення, зазначена у протоколі), чинна редакція постанови Кабінету Міністрів України № 1236 від 09.12.2020 містила підпункт 2 пункту 2-2 у такому формулюванні: «з 17 червня 2021 р. на території України встановлюється зелений рівень епідемічної небезпеки, відповідно до якого забороняється: перебування на вулицях без документів, що посвідчують особу, підтверджують громадянство чи її спеціальний статус, без посвідчення про взяття на облік бездомної особи, довідки про звернення за захистом в Україні».

Отже, за змістом вказаної норми порушенням правил карантину людей є перебування на вулицях без відповідних документів.

Як зазначено у самому протоколі, ОСОБА_1 перебувала не на вулиці, а в приміщенні магазину « ІНФОРМАЦІЯ_2 », як продавець.

Заборони перебування в будь-яких приміщеннях без документів, що посвідчують особу, підтверджують громадянство чи її спеціальний статус, без посвідчення про взяття на облік бездомної особи, довідки про звернення за захистом в Україні, вказаний підпункт 2 пункту 2-2 постанови Кабінету Міністрів України № 1236 від 09.12.2020 не містить.

Зокрема, на період дії карантину особа повинна перебувати на вулицях, маючи із собою один із таких документів: 1) документ, що посвідчує особу і громадянство України; 2) документ, що посвідчує особу і спеціальний статус цієї особи; 3) посвідчення про взяття на облік бездомної особи; 4) довідка про звернення за захистом в Україні.

Оскільки конкретного переліку документів, які має мати із собою особа під час дії карантину, постановою КМУ №1236 не встановлено, то такий перелік визначається із врахуванням інших норм законодавства.

Так, документи, що підтверджують громадянство України, перелічені у статті 5 Закону України «Про громадянство України»: паспорт громадянина України; паспорт громадянина України для виїзду за кордон; тимчасове посвідчення громадянина України; дипломатичний паспорт; службовий паспорт; посвідчення особи моряка; посвідчення члена екіпажу; посвідчення особи на повернення в Україну.

Крім того, в протоколі в розділі «особу встановлено», зазначено «закордонний паспорт громадянина України додаток «Дія» НОМЕР_1 ». Цим підтверджується, що ОСОБА_1 при складанні протоколу пред`явила поліцейським для встановлення особи електронний паспорт громадянина України для виїзду за кордон в додатку «Дія», що також вона підтвердила в судовому засіданні.

Відповідно до пунктів 1-4 Порядку формування та перевірки е-паспорта і е-паспорта для виїзду за кордон, їх електронних копій, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України № 911 від 18.08.2021, цей Порядок визначає механізм формування е-паспорта та е-паспорта для виїзду за кордон, їх електронних копій та процедуру їх перевірки органами державної влади, органами місцевого самоврядування, юридичними та фізичними особами. Терміни в цьому Порядку вживаються у значенні, наведеному в Законі України Про Єдиний державний демографічний реєстр та документи, що підтверджують громадянство України, посвідчують особу чи її спеціальний статус. Е-паспорт і е-паспорт для виїзду за кордон формуються засобами Єдиного державного вебпорталу електронних послуг (далі - ОСОБА_2 ) за бажанням особи, на ім`я якої оформлено паспорт громадянина України у формі картки або паспорт громадянина України для виїзду за кордон, із застосуванням засобів Єдиного державного демографічного реєстру (далі - Реєстр). Для формування та використання е-паспорта та/або е-паспорта для виїзду за кордон особі необхідно встановити мобільний додаток ОСОБА_3 на електронний пристрій, критерії якого підтримують використання такого додатка (далі - електронний пристрій), підключений до Інтернету, та пройти електронну ідентифікацію та автентифікацію. Е-паспорт та/або е-паспорт для виїзду за кордон формуються, якщо паспорт громадянина України у формі картки та/або паспорт громадянина України для виїзду за кордон є дійсними та строк їх дії не закінчився.

Відповідно до Закону України «Про Єдиний державний демографічний реєстр та документи, що підтверджують громадянство України, посвідчують особу чи її спеціальний статус» е-паспорт - паспорт громадянина України у формі електронного відображення інформації, що міститься у паспорті громадянина України у формі картки, оформленому засобами Реєстру, разом з унікальним електронним ідентифікатором (QR-кодом, штрих-кодом, цифровим кодом), а також інформації про місце проживання (за наявності); е-паспорт для виїзду за кордон - паспорт громадянина України для виїзду за кордон у формі електронного відображення інформації, що міститься у паспорті громадянина України для виїзду за кордон, оформленому засобами Реєстру, разом з унікальним електронним ідентифікатором (QR-кодом, штрих-кодом, цифровим кодом), а також інформації про місце проживання та податковий номер (реєстраційний номер облікової картки платників податків з Державного реєстру фізичних осіб - платників податків) (за наявності).

Згідно з пунктом 12 вказаного Порядку органи державної влади, органи місцевого самоврядування, юридичні та фізичні особи для забезпечення можливості перевірки е-паспорта та е-паспорта для виїзду за кордон та отримання електронних копій (відомостей, даних) підключають власні інформаційні системи до ОСОБА_3 . Органи державної влади, органи місцевого самоврядування, юридичні та фізичні особи забезпечують належне функціонування та безперебійну роботу власних інформаційних систем для забезпечення можливості перевірки е-паспорта та е-паспорта для виїзду за кордон та для отримання за рішенням особи електронних копій (відомостей, даних).

Відповідно до частини 1,2 статті 8 Закону України «Про електронні документи та електронний документообіг» юридична сила електронного документа не може бути заперечена виключно через те, що він має електронну форму. Допустимість електронного документа як доказу не може заперечуватися виключно на підставі того, що він має електронну форму.

Нормами постанови Кабінету Міністрів України № 1236 від 09.12.2020, яка встановлює правила карантину, також передбачене використання додатку «Дія» для підтвердження чинності документів, які вимагаються для відвідування публічних місць і громадського транспорту, а також для перевірки чинності COVID-сертифікатів.

Отже, ОСОБА_1 пред`явила для встановлення її особи електронний документ, порядок формування і перевірки якого встановлений чинним законодавством. Таким чином обставини, які викладені у протоколі, зокрема, що ОСОБА_1 не мала при собі документа, який посвідчує її особу, не відповідають встановленим обставинам цієї справи. Технічна неможливість перевірки цифрового документа не може бути підставою для притягнення особи до адміністративної відповідальності за вказаною статтею.

На підставі викладеного суд дійшов висновку про відсутність події адміністративного правопорушення.

Відповідно до пункту 1 статті 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.

Отже, провадження у справі слід закрити за відсутністю події адміністративного правопорушення на підставі пункту 1 статті 247 КУпАП.

Керуючись ч. 1 ст. 44-3, ст. 245, п. 1 ст. 247, ст. 256, ст. 278 КУпАП, суддя

ПОСТАНОВИЛА:

Провадження у справі про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за частиною 1 статті 44-3 КУпАП закрити на підставі пункту 1 статті 247 КУпАП за відсутністю події адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена до Вінницького апеляційного суду, через Барський районний суд Вінницької області, протягом 10-ти днів з дня її винесення.

Суддя Юлія САЛДАН