Справа № 428/7882/21
Провадження №3/428/1868/2021
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

13 жовтня 2021 року м. Сєвєродонецьк

Сєвєродонецький міський суд Луганської області у складі:

головуючого судді Олійник В.М.,

за участі секретаря Рудік Ю.Ю.,

розглянувши матеріали, які надійшли з Головного управління ДПС у Луганській області Державної податкової служби України про притягнення до адміністративної відповідальності за ч. 1 ст. 163-1 КУпАП:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянку України, РНОКПП НОМЕР_1 , головний бухгалтер ДП «СЄВЄРОДОНЕЦЬКА ТЕПЛОЕЛЕКТРОЦЕНТРАЛЬ», зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 ,

ВСТАНОВИВ:

Згідно протоколу про адміністративне правопорушення № 1643 від 21.07.2021 року про вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 163-1 КУпАП, ОСОБА_1 , будучи посадовою особою головним бухгалтером ДП «Сєвєродонецька теплоелектроцентраль», порушила вимоги п. 198.1, п. 198.3 ст. 198 Податкового кодексу України, в частині заниження податку на додану вартість за період 01.05.2017 30.09.2020 та завищення від`ємного значення різниці між сумою податкових зобов`язань та податкового кредиту у вересні 2020 року.

В судове засідання ОСОБА_1 не з`явилася, була належним чином повідомлена про дату, час та місце розгляду справи, шляхом розміщення оголошення про її виклик до суду на офіційному веб-сайті Сєвєродонецького міського суду Луганської області, про причини неявки не повідомила. Виклик до суду було зроблено через сайті офіційного веб-потралу «Судова влада України». Клопотань про відкладення розгляду справи від неї не надходило. Приймаючи до уваги, що згідно зі ст. 268 КУпАП присутність правопорушника при розгляді справи за ч. 1 ст.163-1 КУпАП не є обов`язковою, суд вважає за можливе розглянути справу про адміністративне правопорушення у її відсутність.

Суд, вивчивши матеріали справи, дослідивши докази кожен окремо та в їх сукупності, приходить до наступного.

Статтею 7 КУпАП зазначено, що ніхто не може бути підданий заходу впливу у зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності. Застосування уповноваженими на те органами і посадовими особами заходів адміністративного впливу провадиться в межах їх компетенції, у точній відповідності з законом.

Згідно ст. 9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Згідно зі ст. 251 КУпАП доказами по справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на підставі яких в передбаченому законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність або відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, які мають значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до ст. 256 КУпАП, у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються: дата і місце його складення, посада, прізвище, ім`я, по батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності (у разі її виявлення); місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих, якщо вони є; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості, необхідні для вирішення справи. Якщо правопорушенням заподіяно матеріальну шкоду, про це також зазначається в протоколі.

Так, в протоколі № 1643 від 21.07.2021 року вказано про порушення порядку ведення податкового обліку, в результаті чого виникло заниження податку на додану вартість за період 01.05.2017 30.09.2020 та завищення від`ємного значення різниці між сумою податкових зобов`язань та податкового кредиту у вересні 2020 року.

Вказані дії уповноваженою особою Головного управління ДПС у Луганській області кваліфіковані за ч. 1 ст. 163-1 КУпАП.

Диспозиція вказаної норми передбачає відповідальність за відсутність податкового обліку, порушення керівниками та іншими посадовими особами підприємств, установ, організацій встановленого законом порядку ведення податкового обліку, у тому числі неподання або несвоєчасне подання аудиторських висновків, подання яких передбачено законами України.

Об`єктом цього правопорушення є суспільні відносини у сфері оподаткування.

Платниками податків і зборів (обов`язкових платежів) є юридичні і фізичні особи, на яких згідно з законами України покладено обов`язок сплачувати податки і збори. Об`єктами оподаткування є доходи (прибуток), додана вартість продукції (робіт, послуг), вартість продукції (робіт, послуг), зокрема, митна, або її натуральні показники, спеціальне використання природних ресурсів, майно юридичних і фізичних осіб та інші об`єкти, визначені законами України про оподаткування.

Об`єктивною стороною правопорушення є: а) відсутність податкового обліку; б) порушення керівниками та іншими посадовими особами підприємств, установ, організацій встановленого законом порядку ведення податкового обліку, зокрема, неподання або несвоєчасне подання аудиторських висновків, подання яких передбачено законами України.

Відповідно до норм чинного законодавства ведення податкового обліку включає в себе фіксування всіх господарських операцій, своєчасне складання та подання декларацій та звітів до податкових органів, сплата податків, зборів та інших обов`язкових платежів.

Правила ведення податкового обліку зазначенні в Главі 2 «Податкова звітність» Податкового Кодексу України від 02 грудня 2010 року. Як вбачається із змістової частини згаданої норми КУпАП, об`єктивна сторона саме цього складу адміністративного правопорушення не прирівнює заниження суми податку на прибуток та на додану вартість, до ведення податкового обліку з порушенням встановленого порядку. Помилка або неправильність дій, спрямованих на формування податкового кредиту, складом зазначеного правопорушення не охоплюється. Значення має порушення самого порядку або процедури ведення податкового обліку (неподання, несвоєчасне подання певних документів, звітів і т. ін.).

Крім того, ч. 1 ст. 163-1 КУпАП є бланкетною, тобто такою, що посилається на певні норми права, які встановлюють саме порядок ведення податкового обліку.

Акт про результати документальної позапланової невиїзної перевірки ДП «СЄВЄРОДОНЕЦЬКА ТЕПЛОЕЛЕКТРОЦЕНТРАЛЬ» не містить посилання на порушення правил ведення податкового обліку, натомість, відповідно до висновків вказаного акту встановлено заниження податку на додану вартість за період 01.05.2017 30.09.2020 та завищення від`ємного значення різниці між сумою податкових зобов`язань та податкового кредиту у вересні 2020 року.

Як вбачається з протоколу про адміністративне правопорушення, його складено у зв`язку з тим, що податковий облік вівся з порушенням Податкового кодексу України.

Проте, у вказаному протоколі про адміністративне правопорушення не зазначено будь-яких конкретних дій або бездіяльності ОСОБА_1 , які призвели до порушень податкового законодавства та їх наслідків, зазначених у цьому протоколі.

Відтак, в даному випадку відсутні докази обов`язкової ознаки складу вказаного правопорушення, оскільки суб`єктивна сторона цього правопорушення за ч. 1 ст. 163-1 КУпАП полягає у формі умислу за порушення керівниками та іншими посадовими особами підприємств, установ, організацій встановленого законом порядку ведення податкового обліку.

Інших доказів щодо вчиненням ОСОБА_1 адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 163-1 КУпАП, суду не надано.

Так, ч. 1 ст. 6 Конвенції передбачає, що «кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який … встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення». Відповідно до ч. 2 ст. 6 Конвенції «кожен, кого обвинувачено у вчиненні кримінального правопорушення, вважається невинуватим доти, доки його вину не буде доведено в законному порядку». А згідно з положеннями ч. 3 ст. 6 Конвенції кожний обвинувачений у вчиненні кримінального правопорушення має щонайменше такі права: мати час і можливості, необхідні для підготовки свого захисту; захищати себе особисто чи використовувати юридичну допомогу захисника, вибраного на власний розсуд, або за браком достатніх коштів для оплати юридичної допомоги захисника одержувати таку допомогу безоплатно, коли цього вимагають інтереси правосуддя, тощо.

Європейський суд з прав людини (далі ЄСПЛ) поширює стандарти, які встановлює Конвенція для кримінального провадження, на провадження у справах про адміністративні правопорушення. Наприклад, у справі «Лучанінова проти України» (рішення від 09.06.2011 р., заява № 16347/02) провадження у справі про адміністративне правопорушення за ч. 1 ст. 51 КпАП України стосовно заявниці, яка вчинила дрібну крадіжку на загальну суму 0,42 грн., ЄСПЛ розцінив як кримінальне для цілей застосування Конвенції «з огляду на загальний характер законодавчого положення, яке порушила заявниця, а також профілактичну та каральну мету стягнень, передбачених цим положенням».

Відповідно до ст. 62 Конституції України особа вважається невинуватою у вчиненні злочину і не може бути піддана кримінальному покаранню, доки її вину не буде доведено в законному порядку і встановлено обвинувальним вироком суду. Ніхто не зобов`язаний доводити свою невинуватість у вчиненні злочину. Обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Згідно п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

Оцінивши усі наявні у справі докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю, суд приходить до висновку, що в судовому засіданні не знайшло підтвердження вчинення ОСОБА_1 правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 163-1 КУпАП, та в діях ОСОБА_1 за обставин зазначених в протоколі, відсутні подія та склад адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 163-1 КУпАП, тому відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП провадження по справі відносно ОСОБА_1 за ч. 1 ст. 163-1 КУпАП підлягає закриттю.

Оскільки, суд дійшов висновку про необхідність закриття провадження по справі, судовий збір на підставі ст. 40-1 КУпАП стягненню не підлягає.

Керуючись ст.ст. 1, 7, 9, 23, 163-1, 247, 268, 278, 280, 282-285, 287 КУпАП,-

ПОСТАНОВИВ:

Провадження по справі про адміністративне правопорушення стосовно ОСОБА_1 про притягнення до адміністративної відповідальності за ч. 1 ст. 163-1 КУпАП, закрити відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП, у зв`язку з відсутністю події та складу адміністративного правопорушення.

Постанову може бути оскаржено до Луганського апеляційного суду, шляхом подачі апеляційної скарги до Сєвєродонецького міського суду протягом десяти днів з дня її проголошення.

Суддя В. М. Олійник