Провадження № 23-з/4820/87/21
Категорія: ст.124, ч.1 ст.130 КУпАП Доповідач Матущак М.С.
П О С Т А Н О В А

13 жовтня 2021 року м. Хмельницький

Суддя Хмельницького апеляційного суду Матущак М.С., розглянувши заяву захисника Герасимчук С.С. про відвід судді Хмельницького апеляційного суду Вітюк І.В., у справі за апеляційною скаргою особи, яка притягається до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 на постанову судді Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області від 06 липня 2021 року про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ст.124, ч.1 ст.130 КУпАП,

в с т а н о в и в :

У провадженні Хмельницького апеляційного суду (головуючий суддя Вітюк І.В.) перебуває апеляційна скарга особи, яка притягається до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 на постанову судді Хмельницького міськрайонного суду від 06 липня 2021 року про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності, передбаченої ст.124, ч.1 ст.130 КУпАП.

Постановою судді Хмельницького апеляційного суду від 06 жовтня 2021 року відмовлено в задоволенні клопотання захисника особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, ОСОБА_1 адвоката Герасимчук С.С. про поновлення строку апеляційного оскарження постанови Хмельницького міськрайонного суду від 06 липня 2021 року про визнання ОСОБА_1 винним у вчиненні адміністративних правопорушень, передбачених ст.124, ч.1 ст.130 КУпАП, та повернуто апеляційну скаргу апелянту.

08 жовтня 2021 року до Хмельницького апеляційного суду від адвоката Герасимчук С.С. надійшла заява про відвід судді цього суду Вітюк І.В.

Зроблено посилання на те, що дії судді, а саме порушення права на правову допомогу ОСОБА_1 , призводять до висновку про її необ`єктивність та упередженість у даній справі.

Вивчивши доводи, зазначені в заяві про відвід, приходжу до висновку про таке.

Кодекс України про адміністративне правопорушення (далі КУпАП) не передбачає процесуальних норм, які регламентують можливість заявити відвід судді і, відповідно, не передбачають порядку розгляду такої заяви про відвід.

Відповідно до ст.7 КУпАП провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності. Застосування уповноваженими на те органами і посадовими особами заходів адміністративного впливу провадиться в межах їх компетенції, у точній відповідності з законом.

Однак, відповідно до ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, яка є складовою частиною національного законодавства, кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом.

Так, метою забезпечення виконання положень ст.1 КУпАП при вирішенні питання про відвід судді під час розгляду справи про адміністративне правопорушення є необхідність у застосуванні принципу аналогії закону найбільш близької галузі права, а саме кримінального процесуального права, у зв`язку з чим при розгляді заяви про відвід слід керуватися положеннями ст.ст.75, 80, 81 КПК України

Відповідно до ст.81 КПК України у разі заявлення відводу слідчому судді або судді, який здійснює судове провадження одноособово, його розглядає інший суддя цього ж суду, визначений у порядку, встановленому ч.3 ст.35 цього Кодексу. У разі заявлення відводу одному, кільком або всім суддям, які здійснюють судове провадження колегіально, його розглядає цей же склад суду.

Згідно зі ст.8 Конституції України в Україні визнається і діє принцип верховенства права.

Конституція України має найвищу юридичну силу. Закони та інші нормативно-правові акти приймаються на основі Конституції України і повинні відповідати їй.

Норми Конституції України є нормами прямої дії. Звернення до суду для захисту конституційних прав і свобод людини і громадянина безпосередньо на підставі Конституції України гарантується.

Нормами ст.129 Конституції України встановлено, що суддя, здійснюючи правосуддя, є незалежним та керується верховенством права.

Виходячи зі змісту наведених норм законодавства, суддя не може брати участь у судовому провадженні, зокрема, за наявності обставин, які викликають сумнів у його неупередженості.

Дослідивши питання безсторонності суддів Європейський Суд з прав людини у справі «Лавентс проти Латвії» (Lavents v. Latvia, рішення від 28 листопада 2002 року), зазначив, що, по-перше, йдеться про суб`єктивний підхід, для того, щоб спробувати визначити переконання та особисту поведінку конкретного судді у конкретній обстановці.

Тобто, суд не повинен суб`єктивно виявляти будь-яку упередженість або особисті переконання, особиста безсторонність судді не ставиться під сумнів, аж доки не буде доведено протилежне.

По-друге, слід застосовувати об`єктивний підхід, метою якого є пересвідчитися, чи надає суд необхідні гарантії, щоб зняти з цього приводу можливість будь-якого правомірного сумніву.

Згідно з положеннями ст.252 КУпАП орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному та об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом та правосвідомістю.

Адвокат Герасимчук С.С. звертала увагу на те, що 06 жовтня 2021 року суддею Хмельницького апеляційного суду Вітюк І.В. необґрунтовано відхилено поважність причин вчасної подачі апеляційної скарги на постанову Хмельницького міськрайонного суду від 06 липня 2021 у цій справі. Оскаржувану постанову судом прийнято 06 липня 2021 року, однак вручена вона була їй лише 12 липня 2021 року, що унеможливило вчасно обґрунтувати їй апеляційну скаргу на цю постанову.

Крім того, до матеріалів клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження постанови Хмельницького міськрайонного суду від 06 липня 2021 року додано копію листка непрацездатності та обґрунтовано причину звернення з апеляційною скаргою саме 19 липня 2021 року.

Слід зазначити, що, розглядаючи справу про адміністративне правопорушення, суддя є самостійним та безстороннім у здійсненні правосуддя.

Тому вважаю, що вищезазначені доводи заяви про відвід судді у цій частині підлягають відхиленню як явно необґрунтовані, з огляду на таке.

Незгода особи, яка бере участь у справі, з процесуальними рішеннями судді у питаннях, які знаходяться в межах дискреційних повноважень суду в розумінні ст.75 КПК України, не може бути підставою для відводу судді.

У будь-якому разі оцінюватися має саме те, чи викликають певні обставини розумний сумнів у неупередженості або об`єктивності судді у стороннього спостерігача.

На цьому наголошує і Верховний Суд, який підкреслює, що не може бути підставою для відводу суддів заява, яка містить тільки припущення про існування відповідних обставин, не підтверджених належними, достатніми, достовірними і допустимими доказами. Тому відвід має бути вмотивований, тобто, в ньому неодмінно мають бути наведені аргументи, а до самої заяви долучені відповідні докази, які підтверджують наявність підстав для відводу.

Водночас у заяві захисника не наведені докази, які б викликали сумніви у неупередженості судді, з урахуванням положень ст.245 КУпАП щодо забезпечення повного, всебічного та об`єктивного з`ясування обставин у кожній конкретній справі.

Доводи заяви про відвід не свідчать про неупередженість або безсторонність судді Вітюк І.В. при розгляді справи, а фактично стосуються незгоди сторони захисту з прийнятими суддею під час розгляду справи рішеннями (відмови в задоволенні клопотання захисника про поновлення строку апеляційного оскарження постанови суду першої інстанції), які не є підставою для відводу судді.

Ураховуючи викладене, не вбачається в обставинах, наведених адвокатом Герасимчук С.С., підстав для відводу судді, оскільки вони жодним чином не свідчать про упередженість судді Вітюк І.В. при розгляді справи, умисному або очевидному прийнятті необґрунтованих процесуальних рішень під час судового розгляду справи про адміністративне правопорушення.

Припущення адвоката щодо упередженості судді не підтверджуються будь-якими об`єктивними відомостями.

Інші обставини, які б виключали участь судді Вітюк І.В. у розгляді даної справи, в ході розгляду заяви про відвід не встановлені. Відтак, заява про відвід задоволенню не підлягає.

Приймаючи рішення про відмову в задоволенні відводу судді береться до уваги й те, що відповідно до ст.30 КПК України відмова у здійсненні правосуддя не допускається.

Тому необґрунтовані задоволення відводів чи самовідводів є неприпустимими, а необґрунтовані заяви про відвід судді можуть розцінюватися як тиск на суд та зловживання правом на заявлення відводів.

Керуючись ст.294 КУпАП, ст.ст.75, 81 КПК України,

п о с т а н о в и в :

У задоволенні заяви адвоката Герасимчук С.С. про відвід судді Хмельницького апеляційного суду Вітюк І.В. відмовити.

Постанова апеляційного суду набирає законної сили негайно після її винесення, є остаточною та оскарженню не підлягає.

Суддя Хмельницького

апеляційного суду Матущак М.С.