Справа № 524/8937/21
Провадження 3/524/3049/21
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

25.10.2021 Суддя Автозаводського районного суду м. Кременчука Гусач Олександр Миколайович, розглянувши справу про притягнення до адміністративної відповідальності відносно ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, ІПН суду не відомий, проживаючого за адресою: АДРЕСА_1

за ст.122-4 КпАП України, -

ВСТАНОВИВ:

Згідно протоколу про адміністративне правопорушення 06.09.2021 року о 06год. 18хв. ОСОБА_1 в м. Кременчуці по вул.. Київській на АЗС «UPG», керуючи транспортним засобом «JAGUAR F-PACE» д.н.з. НОМЕР_1 , допустив ДТП та залишив місце пригоди, при цьому порушив вимоги п. 2.10(а) ПДР України.

В судовому засіданні ОСОБА_1 суду пояснив, що з протоколом про адміністративне правопорушення не згоден. Місця ДТП не залишав. Після того, як почавши рух, відчув клацання позаду автомобіля одразу ж зупинився. З`ясувалось, що пістолет та газовий шланг після заправки автомобіля не був від`єднаний від автомобіля. Він підійшов до працівника заправної станції та намагався вирішити це питання. Після цього він спокійно поїхав.

Вислухавши ОСОБА_1 , вивчивши матеріали справи, приходжу до висновку, що справу про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ст. 122-4 КУпАП необхідно закрити у звязку з відсутністю складу адміністративного правопорушення з наступних підстав.

Статтею 9 КУпАП визначено, що адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Відповідно до ст. 10 КУпАП адміністративне правопорушення визнається вчиненим умисно, коли особа, яка його вчинила, усвідомлювала протиправний характер своєї дії чи бездіяльності, передбачала її шкідливі наслідки і бажала їх або свідомо допускала настання цих наслідків.

В теорії адміністративного права визначено поняття складу адміністративного правопорушення, відповідно до якого - це передбачена нормами права сукупність об`єктивних і суб`єктивних ознак, за наявності яких те чи те діяння можна кваліфікувати як адміністративне правопорушення. Він криє в собі: а) об`єкт; б) об`єктивну сторону; в) суб`єкт; г) суб`єктивну сторону, яка охоплює вину, мотив і мету поведінки правопорушника.

При аналізі статті 122-4 КУпАП суд приходить до висновку, що суб`єктивна сторона правопорушення, передбаченого даною статтею, визначається ставленням до наслідків і характеризується наявністю вини у формі прямого або непрямого умислу і не може бути у формі необережності.

Судом не встановлено наявність умислу у ОСОБА_1 на залишення місця дорожньо-транспортної пригоди. Його твердження про те, що він після пригоди зупинився, намагався вирішити питання з працівниками АЗС на місці пригоди, поїхав тільки після того, як шланг від автомобіля був від`єднаний, а працівник заправної станції пішов далі працювати, не висловлюючи будь-яких претензій не спростовані, а отже вина ОСОБА_1 у вчиненні правопорушення, передбаченого ст. 122-4 КУпАП не доведена.

Чинним законодавством визначено, що тільки за наявності складу адміністративного правопорушення особа, яка його вчинила, може бути притягнута до адміністративної відповідальності.

Відповідно до п. 1 ст. 247 КУпАП відсутність події і складу адміністративного правопорушення є обставиною, що виключає провадження по адміністративній справі. Отже, провадження в справі про притягнення ОСОБА_1 до адімінстративної відповідальності за ст. 122-4 КУпАП необхідно закрити за відсутністю складу правопорушення.

Керуючись п.1 ч.1 ст. 247, ст. 283 Кодексу України про адміністративні правопорушення , -

ПОСТАНОВИВ:

Провадження по справі про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ст. 122-4 КУпАП закрити у зв`язку з відсутністю в його діях події і складу адміністративного правопорушення.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Постанова може бути оскаржена в Полтавський апеляційний суд через суд першої інстанції протягом десяти днів з дня її винесення.

Суддя: Олександр ГУСАЧ