Справа №: 297/1067/21
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

07 червня 2021 року м. Берегове

Берегівський районний суд Закарпатської області в особі головуючого судді Гал Л. Л., за участю секретаря Адамчо К.С., прокурора Борис В.І., особи щодо якої розглядається справа про адміністративне правопорушення ОСОБА_1 , захисника Вайдич Я.В., розглянувши у відкритому судовому засіданні справи про адміністративні правопорушення пов`язані з корупцією відносно:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Виноградів, мешканця АДРЕСА_1 , громадянина України, одруженого, працюючого директором комунального закладу «Закарпатський обласний угорський драматичний театр», раніше не судимого,

за ст. 172-7 ч. 1 та ст. 172-7 ч. 2 КУпАП,

в с т а н о в и в:

До Берегівського районного суду Закарпатської області надійшло чотирнадцять протоколів про адміністративні правопорушення, пов`язані з корупцією відносно ОСОБА_1 за ст. 172-7 ч. 1 КУпАП та чотирнадцять протоколів про адміністративні правопорушення, пов`язані з корупцією за ст. 172-7 ч. 2 КУпАП, які постановою Берегівського районного суду від 13.05.2021 року, в порядку ч. 2 ст. 36 КУпАП об`єднано в одне провадження (том 5 а.с. 153-154).

Так, ОСОБА_1 займаючи посаду директора Комунального закладу «Закарпатський обласний угорський драматичний театр» відповідно до контракту, укладеного між ним та управлінням культури Закарпатської обласної державної адміністрації від 16.10.2016 року, та будучи суб`єктом відповідальності за правопорушення, пов`язані з корупцією, як посадова особа юридичної особи публічного права, згідно до п.п. «а» п. 2 ч. 1 ст. 3 Закону України «Про запобігання корупції», в порушення ч. 1 ст. 28 Закону України «Про запобігання корупції», керуючись приватним немайновим інтересом, який полягав у бажанні встановити премію близькій особі, а саме дружині ОСОБА_2 , яка працює у вказаному театрі на посаді артиста драми І категорії та службовими повноваженнями як директора комунального закладу, маючи на підписі проект наказу №4-к від 02.05.2019 року про преміювання працівників театру, де ОСОБА_2 було встановлено премію в розмірі 4361 гривень, та відповідно накази №5-к від 24.05.2019 року, де ОСОБА_2 було встановлено премію в розмірі 4361 грн., №7-к від 13.09.2019 року, де ОСОБА_2 було встановлено премію в розмірі 4361 грн., №12-к від 26.11.2019 року, де ОСОБА_2 було встановлено премію в розмірі 4361 грн., №13-к від 26.11.2019 року, де ОСОБА_2 було встановлено премію в розмірі 4361 грн., №14-к від 20.12.2019 року, де ОСОБА_2 було встановлено премію в розмірі 4361 грн., №15-к від 20.12.2019 року де ОСОБА_2 було встановлено премію в розмірі 4361 грн., №8-к від 13.08.2020 року де ОСОБА_2 було встановлено премію в розмірі 4772 грн., №14-к від 29.09.2020 року де ОСОБА_2 було встановлено премію в розмірі 5051 грн., №16-к від 28.10.2020 року де ОСОБА_2 було встановлено премію в розмірі 5051 грн., №19-к від 23.11.2020 року де ОСОБА_2 було встановлено премію в розмірі 5051 грн., №20-к від 25.11.2020 року де ОСОБА_2 було встановлено премію в розмірі 5051 грн., №23-к від 15.12.2020 року де ОСОБА_2 було встановлено премію в розмірі 5051 грн., №24-к від 15.12.2020 року де ОСОБА_2 було встановлено премію в розмірі 2940 грн., не повідомив безпосереднього керівника, а саме директора департаменту культури Закарпатської обласної державної адміністрації про наявний реальний конфлікт інтересів.

Крім того, ОСОБА_1 маючи на підписі проект наказу №4-к від 02.05.2019 року про преміювання працівників театру, де ОСОБА_2 було встановлено премію в розмірі 4361 гривень, та відповідно накази №5-к від 24.05.2019 року, де ОСОБА_2 було встановлено премію в розмірі 4361 грн., №7-к від 13.09.2019 року, де ОСОБА_2 було встановлено премію в розмірі 4361 грн., №12-к від 26.11.2019 року, де ОСОБА_2 було встановлено премію в розмірі 4361 грн., №13-к від 26.11.2019 року, де ОСОБА_2 було встановлено премію в розмірі 4361 грн., №14-к від 20.12.2019 року, де ОСОБА_2 було встановлено премію в розмірі 4361 грн., №15-к від 20.12.2019 року де ОСОБА_2 було встановлено премію в розмірі 4361 грн., №8-к від 13.08.2020 року де ОСОБА_2 було встановлено премію в розмірі 4772 грн., №14-к від 29.09.2020 року де ОСОБА_2 було встановлено премію в розмірі 5051 грн., №16-к від 28.10.2020 року де ОСОБА_2 було встановлено премію в розмірі 5051 грн., №19-к від 23.11.2020 року де ОСОБА_2 було встановлено премію в розмірі 5051 грн., №20-к від 25.11.2020 року де ОСОБА_2 було встановлено премію в розмірі 5051 грн., №23-к від 15.12.2020 року де ОСОБА_2 було встановлено премію в розмірі 5051 грн., №24-к від 15.12.2020 року де ОСОБА_2 було встановлено премію в розмірі 2940 грн., будучи наділений таким правом, підписав ці накази про преміювання працівників театру, де ОСОБА_2 було встановлено премію, тобто надавав документам, в кожному випадку цим наказам юридичної сили, тобто прийняв рішення в умовах реального конфлікту інтересів.

В судовому засіданні ОСОБА_1 протоколи про адміністративне правопорушення, пов`язані з корупцією не визнав та пояснив, що у 2016 році, перед тим, як він підписав контракт на заняття посади директора Комунального закладу «Закарпатський обласний угорський драматичний театр», надсилав управлінню культури Закарпатської обласної державної адміністрації свою автобіографію, в якій описав, що його дружина ОСОБА_2 також працює у вказаному театрі на посаді артиста драми. Дана інформація була відома вищестоящому керівництву та з приводу неї ніколи не виникали проблеми. Крім того, ОСОБА_1 додав, що заступника він не має, з часу заняття ним посади директора, він у відпустці майже ніколи не бував, всі накази він підписував, окрім одного разу, коли його замінював головний адміністратор театру.

Прокурор Борис В.І. в судовому засіданні вважав вину ОСОБА_1 у вчиненні адміністративних правопорушень, пов`язаних з корупцією, передбачених ч. 1 та ч. 2 ст. 172-7 КУпАП, доведеною та просив притягнути його до адміністративної відповідальності.

Захисника Вайдич Я.В. в судовому засіданні підтримав подані письмові заперечення по справі, згідно яких ст. 28 Закону України «Про запобігання корупції» передбачає тільки один строк виконання зобов`язання щодо вжиття заходів недопущення виникнення реального, потенційного конфлікту інтересів - не пізніше наступного робочого дня, та вказане порушення ОСОБА_1 , начебто, допущено 07.10.2016 року, тобто наступного дня після укладення контракту між ОСОБА_1 з керівництвом комунального закладу культури 06.10.2016 року.Крім того, вказаною нормою не передбачено конкретної форми повідомлення про конфлікт інтересів.При укладенні контракту та перед початком виконання своїх службових обов`язків ОСОБА_1 повідомив керівництво як усно так і шляхом надання інформації в автобіографії, про те, що в очолюваному ним закладі на посаді артистки драми працює його дружина.Захисник вважає, що таким чином ОСОБА_1 виконав свій обов`язок, передбачений ст. 28 Закону України «Про запобігання корупції».Щодо наявного в матеріалах справи листа Департаменту культури, національностей та релігій Закарпатської ОДА від 27.04.2021 про те, що у період з 2017 року по теперішній час від ОСОБА_1 не находило повідомлень про наявність у нього конфліктів інтересів, то з 2017 року і по теперішній часу ОСОБА_1 не виникало обов`язку здійснювати таке повідомлення, оскільки таке повідомлення він здійснив при вступі на посаду у 2016 році, а тому вказаний лист є неналежним доказом вини ОСОБА_1 у скоєнні правопорушення. Також захисник вказав, що згідно листа Закарпатської ОДА №01-12/545 від 27.04.2021 до компетенції директора департаменту не віднесено питання погодження щомісячного преміювання, виплати матеріальної допомоги працівникам комунальних закладів культури обласного підпорядкування.Тобто в будь-якому разі питання про преміювання працівників комунального закладу «Закарпатський обласний угорський драматичний театр» Закарпатської обласної ради входить до виключної компетенції керівника вказаного закладу - ОСОБА_1 і не підлягає додаткового погодження. Захисник вважав також, що у зв`язку з прийняттям наказів про преміювання у ОСОБА_1 був лише потенційний конфлікт інтересів, оскільки у наказах вказано про преміювання працівників театру у розмірі 100% посадового окладу, тобто у ОСОБА_1 не було впливу на вирішення суми преміювання своєї дружини. У зв`язку цим захисник просив винести постанову про закриття справи на підставі п.1 ч.1 ст. 247 КУпАП, а саме у зв`язку з відсутністю в діях ОСОБА_1 події і складу адміністративного правопорушення, а також згідно письмового заперечення просив стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Департаменту стратегічних розслідувань Національної поліції, на користь ОСОБА_1 витрати на професійну правничу допомогу у розмірі 10 000 грн..

Заслухавши пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, його захисника, думку прокурора та перевіривши матеріали справи суд приходить до наступного.

Відповідно до контракту від 16.10.2016 року, укладеного між управлінням культури Закарпатської обласної державної адміністрації та ОСОБА_1 , ОСОБА_1 було призначено на посаду директора Закарпатського обласного драматичного угорського театру на термін з 06.10.2016 року по 05.10.2021 року (том 5 а.с. 11-16).

Розділом II вказаного контракту, директор діє від імені театру, представляє його інтереси, укладає договори та контракти, розпоряджається коштами видає накази та інші акти, дає вказівки, обов`язкові для всіх підрозділів та працівників, приймає на роботу та звільняє з роботи працівників, вживає заходів щодо морального заохочення і матеріального стимулювання працівників, накладає дисциплінарні стягнення.

Встановлено, що дружина ОСОБА_1 - ОСОБА_2 , працює у вказаному театрі на посаді артиста драми І категорії (том 5 а.с. 20-29, 33).

Згідно до п.п. «а» п. 2 ч. 1 ст. 3 Закону України «Про запобігання корупції» суб`єктами, на яких поширюється дія цього Закону, є посадові особи юридичних осіб публічного права, які не зазначені у пункті 1 частини першої цієї статті, члени Ради Національного банку України (крім Голови Національного банку України), особи, які входять до складу наглядової ради державного банку, державного підприємства або державної організації, що має на меті одержання прибутку, господарського товариства, у статутному капіталі якого більше 50 відсотків акцій (часток) належать державі.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 28 Закону України «Про запобігання корупції» особи, зазначені у пунктах 1, 2 частини першої статті 3 цього Закону, зобов`язані, зокрема: вживати заходів щодо недопущення виникнення реального, потенційного конфлікту інтересів; не вчиняти дій та не приймати рішень в умовах реального конфлікту інтересів.

Відповідно до листа департаменту культури, національностей та релігій Закарпатської обласної державної адміністрації від 27.04.2021 № 01-12/545 у період з 2017 по теперішній час від ОСОБА_1 повідомлень про наявність в нього конфлікту інтересів не надходило (том 5 а.с. 34).

Вищенаведені обставини підтверджують, що ОСОБА_1 в періоди з 02.05.2019 року по 25.11.2020 року жодного разу не повідомив безпосереднього керівника про наявний реальний конфлікт інтересів при підготовці та підписанні чотирнадцяти наказів про преміювання працівників театру, де його дружині ОСОБА_2 були встановлені премії, тобто приймав рішення в умовах реального конфлікту інтересів.

Згідно інформаційного листа судової палати у кримінальних справах Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ щодо притягнення до адміністративної відповідальності за окремі правопорушення, пов`язані з корупцією від 22.05.2017 року №223-943/0/4-17 розглядаючи питання щодо наявності конфлікту інтересів у прийнятті участі особи, яка здійснює службові чи представницькі повноваження (судді, депутата сільської, селищної, міської, районної та обласної ради тощо), в голосуванні щодо обрання його на адміністративну посаду (голови, заступника, секретаря тощо) та підстав для притягнення цієї особи до відповідальності за адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією, передбачене ст. 172-7 КУпАП, слід звернути увагу на таке.

Для встановлення наявності факту прийняття рішення, вчинення чи невчинення дії в умовах реального конфлікту інтересів та розмежування реального і потенційного конфлікту інтересів особа, яка здійснює правозастосовну діяльність, для кваліфікації рішення як такого, що прийняте в умовах реального конфлікту інтересів, має встановити наявність обов`язкової сукупності таких юридичних фактів, як:

1) наявність у правопорушника факту приватного інтересу, який має бути чітко сформульований (артикульований) та визначений;

2) наявність факту суперечності між приватним інтересом і службовими чи представницькими повноваженнями із зазначенням того, в чому саме ця суперечність знаходить свій вияв або вплив на прийняття рішення.

Так, у правопорушника ОСОБА_1 наявний факт приватного інтересу, оскільки він, як керівник установи, преміював члена сім`ї дружину, яка є працівником театру.

Посилання захисника на лист Закарпатської ОДА №01-12/545 від 27.04.2021 де зазначено, що до компетенції директора департаменту не віднесено питання погодження щомісячного преміювання, виплати матеріальної допомоги працівникам комунальних закладів культури обласного підпорядкування та питання про преміювання працівників комунального закладу «Закарпатський обласний угорський драматичний театр» Закарпатської обласної ради входить до виключної компетенції керівника вказаного закладу - ОСОБА_1 , не позбавляла обов`язку ОСОБА_1 повідомляти відповідний орган про наявний реальний конфлікт інтересів, або ж обов`язку вжиття заходів щодо покладення обв`язку преміювання дружини ОСОБА_2 на іншу посадову особу, з метою уникнення наявного у нього реального конфлікту інтересів та прийняття рішень в умовах реального конфлікту інтересів.

Крім того, посилання захисника на те, що ОСОБА_1 при укладенні контракту та перед початком виконання своїх службових обов`язків вже повідомив керівництво як усно так і шляхом надання інформації в автобіографії, про те, що в очолюваному ним закладі на посаді артистки драми працює його дружина, чим саме виконав свій обов`язок, передбачений ст. 28 Закону України «Про запобігання корупції», не є обґрунтованими, оскільки про кожний випадок конфлікту інтересів згідно законодавства, він зобов`язаний був повідомляти передбачений законом орган. Лише повідомленням ОСОБА_1 від 28.04.2021 року, яке адресоване в.о. директору департаменту культури, національностей та релігій Закарпатської ОДА, про те, що у його підпорядкуванні знаходиться близька особа дружина ОСОБА_2 , у зв`язку з чим виникає конфлікт інтересів та просить врегулювати зазначений конфлікт інтересів, може трактуватись належним дотриманням Закону України «Про запобігання корупції» (том 5 а.с. 162).

У зв`язку з цим суд приходить до висновку, що дії ОСОБА_1 слід кваліфікувати за ч. 1 ст. 172-7 КУпАП, тобто як неповідомлення особою у встановлених законом випадках та порядку про наявність у неї реального конфлікту інтересів, та за ч. 2 ст. 172-7 КУпАП, тобто як вчинення дій та прийняття рішень в умовах реального конфлікту інтересів.

Згідно ч. 2 ст. 38 КУпАП встановлено, якщо справи про адміністративні правопорушення відповідно до цього Кодексу чи інших законів підвідомчі суду (судді), стягнення може бути накладено не пізніш як через три місяці з дня вчинення правопорушення, а при триваючому правопорушенні - не пізніш як через три місяці з дня його виявлення, крім справ про адміністративні правопорушення, зазначені у частинах третій - п`ятій цієї статті.

Відповідно до ч. 4 ст. 38 КУпАП адміністративне стягнення за вчинення правопорушення, пов`язаного з корупцією, а також правопорушень, передбачених статтями 212-15, 212-21 цього Кодексу, може бути накладено протягом шести місяців з дня його виявлення, але не пізніше двох років з дня його вчинення.

Судом встановлено, що перші чотири епізоди адміністративних правопорушень, пов`язаних з корупцією, ОСОБА_1 вчинив 02.05.2019 року та 24.05.2019 року (дата підписання наказів №4-к та №5-к про преміювання працівників театру).

Тобто, з дня вчинення за цими епізодами правопорушення, пов`язаного з корупцією пройшло більше двох років, тому відповідно до вищевказаної норми КУпАП України підстав накладати адміністративне стягнення за вчинення правопорушення, пов`язаного з корупцією, на ОСОБА_1 за цими епізодами, згідно до протоколів №№124,125,126,127 від 28.04.2021 року, немає.

Щодо стягнення за рахунок бюджетних асигнувань Департаменту стратегічних розслідувань Національної поліції на користь ОСОБА_1 витрат на професійну правничу допомогу у розмірі 10 000 грн., суд зазначає, що нормами КУпАП не передбачено стягнення витрат на професійну правничу допомогу, та посилання захисника на норми КАС України при розгляді справи про адміністративне правопорушення є безпідставними.

Відповідно до ст. 36 ч. 2 КУпАП, якщо особа вчинила кілька адміністративних правопорушень, справи про які одночасно розглядаються одним і тим же органом (посадовою особою), стягнення накладається в межах санкції, встановленої за більш серйозне правопорушення з числа вчинених.

На підставі наведеного, оскільки ОСОБА_1 вперше притягується до адміністративної відповідальності, позитивно характеризується, врахував відсутність негативних наслідків його дій, суд приходить до висновку, що до нього слід застосувати адміністративне стягнення у вигляді мінімального штрафу в межах санкції ст. 172-7 ч. 2 КУпАП.

Керуючись за ст. 36, 172-7 ч. 1, 172-7 ч. 2, ст. 283, п. 1 ст. 284 КУпАП,

п о с т а н о в и в:

ОСОБА_1 визнати винним у вчиненні правопорушень передбачених ст. 172-7 ч. 1 та ст. 172-7 ч. 2 КУпАП, та із застосуванням ч. 2 ст. 36 КУпАП накласти на нього стягнення у вигляді штрафу в розмірі двохсот неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 3400 (три тисячі чотириста) гривень.

Стягнути із ОСОБА_1 в дохід держави судовий збір в сумі 454 (чотириста п`ятдесят чотири) гривень.

Постанова може бути оскаржена особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності протягом десяти днів з дня винесення постанови через цей суд до Закарпатського апеляційного суду.

Суддя Гал Л. Л.