П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

27 жовтня 2021 року Справа № 608/1337/21

Номер провадження3/608/762/2021

Суддя Чортківського районного суду Тернопільської області Запорожець Л. М. , з участю секретаря судового засідання Фаштиковської М.І., прокурора Чортківської окружної прокуратури Гринюка О. О., особи, що притягується до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , його представника адвоката Котова В.В., розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Чортків матеріали, які надійшли від управління стратегічних розслідувань в Тернопільській області Департаменту стратегічних розслідувань Національної поліції України про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця, зареєстрованого та жителя АДРЕСА_1 , працюючого заступником голови Нагірянської сільської ради Чортківського району Тернопільської області, до адміністративної відповідальності не притягався, -

за ч. 1 ст.172-6 Кодексу України про адміністративні правопорушення, -

ВСТАНОВИВ:

На розгляд в Чортківський районний суд поступило три адміністративних протоколи № № 236, 237, 238 від 22 червня 2021 року про притягнення до адміністративної відповідальності за ч. 1 ст. 172-6 КУпАП ОСОБА_1 , які були об`єднані в одне провадження ухвалою судді від 19 липня 2021 року.

Згідно даних протоколів вбачається, що ОСОБА_1 , будучи головою Ягільницької сільської ради Чортківського району Тернопільської області, посадовою особою органу місцевого самоврядування та відповідно до підпункту «в» пункту 1 частини 1 статті 3 Закону України «Про запобігання корупції» (далі Закону) суб`єктом відповідальності за правопорушення, пов`язане з корупцією, в порушення вимог ч. 1 ст. 45 вказаного Закону, несвоєчасно, без поважних причин, після встановленого строку подання щорічної декларації (з 01.01.2018 року до 01.04.2018 року), а саме: 12.06.2021 року подав на офіційний веб-сайт Національного агентства з питань запобігання корупції щорічну декларацію особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування за 2017 рік, чим вчинив адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією, відповідальність за яке передбачена частиною 1 статті 172-6 Кодексу України про адміністративні правопорушення.

Так, рішенням Ягільницької сільської ради №1 від 17.11.2015 року «Про підсумки виборів депутатів сільської ради і сільського голови та визнання їх повноважень» ОСОБА_1 обрано головою Ягільницької сільської ради Чортківського району Тернопільської області.

Згідно із статтею 68 Конституції України кожен зобов`язаний неухильно додержуватися Конституції України та законів України, не посягати на права і свободи, честь і гідність інших людей. Незнання законів не звільняє від юридичної відповідальності.

Також, відповідно до п.п. «в» п.1 ч.1 ст. 3 Закону суб`єктами на яких поширюється дія Закону України «Про запобігання корупції» є посадові особи місцевого самоврядування.

Відповідно до положень ст. 19 Конституції України, посадові особи органів державної влади зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно зі ст. 1 Закону України «Про запобігання корупції» правопорушення, пов`язане з корупцією - діяння, що не містить ознак корупції, але порушує встановлені цим Законом вимоги, заборони та обмеження, вчинене особою, зазначеною у ч. 1 ст. 3 цього Закону, за яке законом встановлено кримінальну, адміністративну, дисциплінарну та/або цивільно-правову відповідальність.

Частиною 1 статті 1 Закону визначено, що суб`єкти декларування - особи, зазначені у пункті 1, підпункті «а» пункту 2 частини першої статті 3 цього Закону, інші особи, які зобов`язані подавати декларацію відповідно до цього Закону.

Як передбачено, ч. 1 статті 45 Закону України «Про запобігання корупції», передбачено, що особи, зазначені у пункті 1, підпункті «а» пункту 2 частини першої статті 3 цього Закону, зобов`язані щорічно до 1 квітня подавати шляхом заповнення на офіційному веб-сайті Національного агентства декларацію особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, за минулий рік за формою, що визначається Національним агентством.

ОСОБА_1 , будучи головою Ягільницької сільської ради, був ознайомлений із Законом України «Про запобігання корупції», що підтверджується відповідними ознайомленнями, де стоїть особистий підпис останнього.

Візуальним моніторингом публічних відомостей, розміщених на офіційному сайті Національного агентства з питань запобігання корупції встановлено, що до нього (раніше) ОСОБА_1 подав декларацію особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, щорічну за 2016 рік о 12 год. 55 хв. 26.04.2017 року, тобто своєчасно з дотримання вимог ст. 45 Закону України «Про запобігання корупції», що підтверджує його ознайомлення із вимогами вказаного вище закону та усвідомлення вчинюваних ним дій під час подання декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави.

Таким чином, враховуючи вищевикладене ОСОБА_1 , будучи головою Ягільницької сільської ради, був зобов`заний з 00 години 00 хвилин 01 січня 2018 року , протягом 90 календарних днів, тобто до 01 квітня 2018 року подати декларацію особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування за 2017 рік. Однак така декларація ОСОБА_1 подана несвоєчасно, а саме : 12.06.2021 року.

Крім цього, про необхідність подання декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, неодноразово повідомлялось на сайті НАЗК та публікувалось у засобах масової інформації.

Під час перевірки не здобуто доказів, які б підтверджували поважність причин несвоєчасного подання ОСОБА_1 е-декларації за 2017 рік.

Крім того, ОСОБА_1 , будучи головою Ягільницької сільської ради Чортківського району Тернопільської області, посадовою особою органу місцевого самоврядування та відповідно до підпункту «в» пункту 1 частини 1 статті 3 Закону України «Про запобігання корупції» (далі Закону) суб`єктом відповідальності за правопорушення, пов`язане з корупцією, в порушення вимог ч. 1 ст. 45 вказаного Закону, несвоєчасно, без поважних причин, після встановленого строку подання щорічної декларації (з 01.01.2019 до 01.04.2019), а саме: 12.06.2021 року подав на офіційний веб-сайт Національного агентства з питань запобігання корупції щорічну декларацію особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування за 2018 рік, чим вчинив адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією, відповідальність за яке передбачена частиною 1 статті 172-6 Кодексу України про адміністративні правопорушення.

Так, рішенням Ягільницької сільської ради №1 від 17.11.2015 року «Про підсумки виборів депутатів сільської ради і сільського голови та визнання їх повноважень» ОСОБА_1 обрано головою Ягільницької сільської ради Чортківського району Тернопільської області.

Згідно із статтею 68 Конституції України кожен зобов`язаний неухильно додержуватися Конституції України та законів України, не посягати на права і свободи, честь і гідність інших людей. Незнання законів не звільняє від юридичної відповідальності.

Також, відповідно до п.п. «в» п.1 ч.1 ст. 3 Закону суб`єктами на яких поширюється дія Закону України «Про запобігання корупції» є посадові особи місцевого самоврядування.

Відповідно до положень ст. 19 Конституції України, посадові особи органів державної влади зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно зі ст. 1 Закону України «Про запобігання корупції» правопорушення, пов`язане з корупцією - діяння, що не містить ознак корупції, але порушує встановлені цим Законом вимоги, заборони та обмеження, вчинене особою, зазначеною у ч. 1 ст. 3 цього Закону, за яке законом встановлено кримінальну, адміністративну, дисциплінарну та/або цивільно-правову відповідальність.

Частиною 1 статті 1 Закону визначено, що суб`єкти декларування - особи, зазначені у пункті 1, підпункті «а» пункту 2 частини першої статті 3 цього Закону, інші особи, які зобов`язані подавати декларацію відповідно до цього Закону.

Як передбачено, ч. 1 статті 45 Закону України «Про запобігання корупції», передбачено, що особи, зазначені у пункті 1, підпункті «а» пункту 2 частини першої статті 3 цього Закону, зобов`язані щорічно до 1 квітня подавати шляхом заповнення на офіційному веб-сайті Національного агентства декларацію особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, за минулий рік за формою, що визначається Національним агентством.

ОСОБА_1 , будучи головою Ягільницької сільської ради, був ознайомлений із Законом України «Про запобігання корупції», що підтверджується відповідними ознайомленнями, де стоїть особистий підпис останнього.

Візуальним моніторингом публічних відомостей, розміщених на офіційному сайті Національного агентства з питань запобігання корупції встановлено, що до нього (раніше) ОСОБА_1 подав декларацію особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, щорічну за 2018 рік о 12 год. 55 хв. 26.04.2017 року, тобто своєчасно з дотримання вимог ст. 45 Закону України «Про запобігання корупції», що підтверджує його ознайомлення із вимогами вказаного вище закону та усвідомлення вчинюваних ним дій під час подання декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави.

Таким чином, враховуючи вищевикладене ОСОБА_1 , будучи головою Ягільницької сільської ради, був зобов`заний з 00 години 00 хвилин 01 січня 2019 року , протягом 90 календарних днів, тобто до 01 квітня 2019 року подати декларацію особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування за 2018 рік. Однак така декларація ОСОБА_1 подана несвоєчасно, а саме : 12.06.2021 року.

Крім цього, про необхідність подання декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, неодноразово повідомлялось на сайті НАЗК та публікувалось у засобах масової інформації.

Під час перевірки не здобуто доказів, які б підтверджували поважність причин несвоєчасного подання ОСОБА_1 е-декларації за 2018 рік.

Крім того, ОСОБА_1 , будучи головою Ягільницької сільської ради Чортківського району Тернопільської області, посадовою особою органу місцевого самоврядування та відповідно до підпункту «в» пункту 1 частини 1 статті 3 Закону України «Про запобігання корупції» (далі Закону) суб`єктом відповідальності за правопорушення, пов`язане з корупцією, в порушення вимог ч. 1 ст. 45 вказаного Закону, п.п.2-1 п. 11 розділу XIII Закону України «Про внесення змін до деяких

законодавчих актів України, спрямованих на запобігання виникненню і

поширенню коронавірусної хвороби (СОVID-19)», яким встановлено», що

декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого

самоврядування, які відповідно до статті 45 цього Закону подаються за минулий

рік до 1 квітня, у 2020 році суб`єкти декларування подають до 1 червня,

несвоєчасно, без поважних причин, після встановленого строку подання щорічної декларації (з 01.01.2020 року до 01.06.2020 року), а саме: 12.06.2021 року подав на офіційний веб-сайт Національного агентства з питань запобігання корупції щорічну декларацію особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування за 2019 рік, чим вчинив адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією, відповідальність за яке передбачена частиною 1 статті 172-6 Кодексу України про адміністративні правопорушення.

Так, рішенням Ягільницької сільської ради №1 від 17.11.2015 «Про підсумки виборів депутатів сільської ради і сільського голови та визнання їх повноважень» ОСОБА_1 обрано головою Ягільницької сільської ради Чортківського району Тернопільської області.

Згідно із статтею 68 Конституції України кожен зобов`язаний неухильно додержуватися Конституції України та законів України, не посягати на права і свободи, честь і гідність інших людей. Незнання законів не звільняє від юридичної відповідальності.

Також, відповідно до п.п. «в» п.1 ч.1 ст. 3 Закону суб`єктами на яких поширюється дія Закону України «Про запобігання корупції» є посадові особи місцевого самоврядування.

Відповідно до положень ст. 19 Конституції України, посадові особи органів державної влади зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно зі ст. 1 Закону України «Про запобігання корупції» правопорушення, пов`язане з корупцією - діяння, що не містить ознак корупції, але порушує встановлені цим Законом вимоги, заборони та обмеження, вчинене особою, зазначеною у ч. 1 ст. 3 цього Закону, за яке законом встановлено кримінальну, адміністративну, дисциплінарну та/або цивільно-правову відповідальність.

Частиною 1 статті 1 Закону визначено, що суб`єкти декларування - особи, зазначені у пункті 1, підпункті «а» пункту 2 частини першої статті 3 цього Закону, інші особи, які зобов`язані подавати декларацію відповідно до цього Закону.

Як передбачено, ч. 1 статті 45 Закону України «Про запобігання корупції», передбачено, що особи, зазначені у пункті 1, підпункті «а» пункту 2 частини першої статті 3 цього Закону, зобов`язані щорічно до 1 квітня подавати шляхом заповнення на офіційному веб-сайті Національного агентства декларацію особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, за минулий рік за формою, що визначається Національним агентством.

ОСОБА_1 , будучи головою Ягільницької сільської ради, був ознайомлений із Законом України «Про запобігання корупції», що підтверджується відповідними ознайомленнями, де стоїть особистий підпис останнього.

Візуальним моніторингом публічних відомостей, розміщених на офіційному сайті Національного агентства з питань запобігання корупції встановлено, що до нього (раніше) ОСОБА_1 подав декларацію особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, щорічну за 2016 рік о 12 год. 55 хв. 26.04.2017, тобто своєчасно з дотримання вимог ст. 45 Закону України «Про запобігання корупції», що підтверджує його ознайомлення із вимогами вказаного вище закону та усвідомлення вчинюваних ним дій під час подання декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави.

Крім цього, про необхідність подання декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, неодноразово повідомлялось на сайті НАЗК та публікувалось у засобах масової інформації.

Таким чином, враховуючи вищевикладене, ОСОБА_1 , будучи головою Ягільницької сільської ради, був зобов`язаний з 00 години 00 хвилин 1 січня 2020 року, протягом 152 календарних днів, тобто до 01 червня 2020 року подати декларацію особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування за 2019 рік, однак така декларація ОСОБА_1 подана несвоєчасно, а саме 12.06.2021 року .

Під час перевірки не здобуто доказів, які б підтверджували поважність причин несвоєчасного подання ОСОБА_1 е-декларації за 2019 рік.

В судовому засіданні ОСОБА_1 у вчиненні адміністративних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 172-6 КУпАП вину не визнав. Суду пояснив, що так складались обставини, через відсутність техніки, поганий інтернет, його необізнаність та компютерну неграмотність на той час, а також інші обставини, пов`язані з втратою пін-коду від ключа та неможливістю зайти для їх заповнення, він не вчасно подав згадані декларації, однак наміру ухилятись від їх подачі не мав, тому подав в 2021 році, коли виробив ключ та зміг фізично це зробити. Він був сільським головою, та добросовісно виконував свої посадові обов`язки.

Представник ОСОБА_1 адвокат Котов В.В. просить закрити адміністративне провадження відносно ОСОБА_1 за ч. 1 ст. 172-6 КУпАП за відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення, в зв`язку з тим, що досудова перевірка по справі проведена не уповноваженим органом, і як наслідок наявні в справі докази є недопустимими та вважає, що витекли строки притягнення особи до адміністративної відповідальності, а саме слід застосовувати 3 місячний строк, а не 6 місячний, як це встановлено нормами чинного законодавства після внесення відповідних змін до КУпАП, оскільки закон, що погіршує становище, не повинен в даному випадку бути застосований.

Вислухавши пояснення особи, щодо якої складено протоколи про адміністративні правопорушення, пов`язані з корупцією, його захисника, прокурора, який вважає, що в діях особи, відносно якої складено протокол про адміністративне правопорушення, наявний склад адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 172-6 Кодексу України про адміністративні правопорушення, просить визнати його винуватим у вчиненні вищевказаних адміністративних правопорушень та накласти на ОСОБА_1 адміністративне стягнення в вигляді штрафу в розмірі 50 неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 850 гривень, дослідивши матеріали справи про адміністративне правопорушення, суд приходить до наступних висновків.

Відповідно до вимог ст. 245 вищевказаного Кодексу завданням провадження у справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян в дусі додержання законів, зміцнення законності.

Згідно з вимогами ст. 280 цього ж Кодексу орган, посадова особа при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язана з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до ст. ст. 251, 252 Кодексу України про адміністративні правопорушення орган, посадова особа оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності. Доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та ін.

Однією з основних та вагомих стадій провадження у справах про адміністративні правопорушення, пов`язані з корупцією, є стадія виявлення факту корупційного діяння та перевірки інформації про факт вчинення правопорушення, пов`язаного з корупцією та дослідження обставин вчинення корупційного діяння, складення за його результатом адміністративного протоколу та направлення протоколу та інших матеріалів до суду.

Стадія факту виявлення корупційного діяння та перевірки інформації про факт вчинення адміністративного правопорушення, пов`язаного з корупцією, полягає у виконанні посадовими особами обов`язку повідомлення про вчинення корупційного діяння іншою посадовою особою, а також у реалізації фізичними, юридичними особами та громадськими об`єднаннями права на участь у здійсненні антикорупційної політики країни шляхом повідомлення саме уповноваженого державою протидіяти корупції суб`єкта про корупційну поведінку владних суб`єктів.

Стадія адміністративного розслідування - комплекс процесуальних дій, спрямованих на встановлення обставин проступку, фіксування та кваліфікацію.

Підставою для складання протоколу є відомості, які свідчать про наявність у діяннях особи ознак характерних правопорушенням, пов`язаним з корупцією. Протокол є процесуальним документом, який офіційно засвідчує факт неправомірних дій (бездіяльності), за які передбачена адміністративна відповідальність, та основним джерелом доказів, а тому він має бути оформленим належним чином, містити всі дані, необхідні для своєчасного та об`єктивного вирішення питання про наявність або відсутність у діянні особи складу адміністративного проступку.

На вказаній стадії необхідно враховувати те, чи має той чи інший орган, що склав протокол про адміністративне правопорушення, повноваження самостійно виявляти факт корупційного правопорушення.

Відповідно до ч. 1 ст. 4 Закону України «Про запобігання корупції» Національне агентство з питань запобігання корупції є центральним органом виконавчої влади зі спеціальним статусом, який забезпечує формування та реалізує державну антикорупційну політику.

Згідно з п. 8 ч. 1 ст. 11 Закону України «Про запобігання корупції» до повноважень Національного агентства належить, зокрема, здійснення в порядку, визначеному цим законом, контролю та перевірки декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, зберігання та оприлюднення таких декларацій, проведення моніторингу способу життя осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування.

Відповідно до ч. 2 ст. 49 Закону України «Про запобігання корупції» державні органи, органи влади Автономної Республіки Крим, органи місцевого самоврядування, а також юридичні особи публічного права зобов`язані перевіряти факт подання суб`єктами декларування, які в них працюють (працювали або входять чи входили до складу утвореної в органі конкурсної комісії, до складу громадської ради доброчесності, відповідних громадських рад, рад громадського контролю, утворених при державних органах), відповідно до цього закону декларацій та повідомляти Національне агентство про випадки неподання чи несвоєчасного подання таких декларацій у визначеному ним порядку.

У відповідності до вимог ч. 1 ст. 50 Закону України «Про запобігання корупції» зазначено: - повна перевірка декларації полягає у з`ясуванні достовірності задекларованих відомостей, точності оцінки задекларованих активів, перевірці на наявність конфлікту інтересів та ознак незаконного збагачення і може проводитися у період провадження суб`єктом декларування діяльності, пов`язаної з виконанням функцій держави або місцевого самоврядування, а також протягом трьох років після припинення такої діяльності; - обов`язковій повній перевірці підлягають декларації службових осіб, які займають відповідальне та особливо відповідальне становище, суб`єктів декларування, які займають посади, пов`язані з високим рівнем корупційних ризиків, перелік яких затверджується національним агентством; - обов`язковій повній перевірці також підлягають декларації, подані іншими суб`єктами декларування, у разі виявлення у них невідповідностей за результатами логічного та арифметичного контролю.

Національне агентство проводить повну перевірку декларації, а також, самостійно проводить повну перевірку інформації, яка підлягає відображенню в декларації, щодо членів сім`ї суб`єкта декларування у випадках, передбачених ч. 7 ст. 46 цього Закону.

Національне агентство проводить перевірку декларації на підставі інформації, отриманої від фізичних та юридичних осіб, із засобів масової інформації та інших джерел, про можливе відображення у декларації недостовірних відомостей.

Згідно ч. 2 ст. 50 Закону України «Про запобігання корупції» у разі встановлення за результатами повної перевірки декларації відображення у декларації недостовірних відомостей Національне агентство письмово повідомляє про це керівника відповідного державного органу, органу влади Автономної Республіки Крим, органу місцевого самоврядування, їх апарату, юридичної особи публічного права, в якому працює відповідний суб`єкт декларування, та спеціально уповноважені суб`єкти у сфері протидії корупції.

Отже, здійснення контролю та перевірки декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, у тому числі щодо достовірності і повноти відомостей, зазначених суб`єктом декларування у деклараціях, належить до виключної компетенції Національного агентства з питань запобігання корупції.

З матеріалів адміністративної справи вбачається, що перевірка відносно ОСОБА_1 проводилась працівниками Управління стратегічних розслідувань в Тернопільській області, які відбирали пояснення, робили запити, збирали докази та складали протоколи про адміністративні правопорушення.

При цьому, в матеріалах адміністративної справи відсутні дані щодо проведення НАЗК відповідної перевірки щодо ОСОБА_1 або ж повідомлення НАЗК про результати такої перевірки Управління стратегічних розслідувань в Тернопільській області.

Відповідно до п.1, п.п.1 п.3, п.5 «Порядку проведення контролю та повної перевірки декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування», затвердженого рішенням Національного агентства з питань запобігання корупції № 56 від 10.02.2017 року, цей Порядок визначає механізм проведення НАЗК контролю та повної перевірки декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, відповідно до статей 48 та 50 Закону України «Про запобігання корупції».

Згідно п.п.2-5 розділу II Порядку, НАЗК здійснює контроль щодо своєчасності подання декларацій. У разі отримання інформації (повідомлень), передбаченої у підпунктах 1, 2 пункту 2 цього розділу, НАЗК перевіряє факт неподання або несвоєчасного подання декларації суб`єктом декларування. У випадку встановлення факту неподання декларації НАЗК письмово повідомляє про це суб`єкта декларування та спеціально уповноважених суб`єктів у сфері протидії корупції у визначеному НАЗК порядку.

Департамент стратегічних розслідувань Національної поліції України не відноситься до суб`єктів, які наділені правом перевірки, як декларацій, так і повідомлень про суттєві зміни у майновому стані суб`єктів декларування.

Такими повноваженнями наділені виключно працівники структурного підрозділу апарату НАЗК, діяльність яких пов`язана зі здійсненням такої функції.

Посадовці Департаменту стратегічних розслідувань НП України, відповідно до п.4 розділу II Порядку, вправі, виключно, у випадку встановлення факту неподання декларації, або неповідомлення про суттєві зміни у майновому стані суб`єктом декларування, після отримання письмового повідомлення із НАЗК, як спеціального уповноваженого суб`єкту у сфері протидії корупції, на підставі отриманих матеріалів скласти протокол про адміністративне правопорушення.

В той же час, усі обов`язкові дії по проведенню перевірки, у тому числі після встановлення, що суб`єкт декларування несвоєчасно подав декларацію, чи не повідомив про суттєві зміни в майновому стані, уповноважені здійснювати виключно працівники НАЗК, у тому числі на підставі листа отримати пояснення від такої особи і вирішувати питання щодо її притягнення до відповідальності.

Слід зазначити, що ст. 255 КУпАП передбачено право уповноважених на те посадових осіб органів внутрішніх справ (Національної поліції) складати протоколи про адміністративне правопорушення за ст.ст.172-4 - 172-9 КУпАП.

Статтею 251 КУпАП обов`язок щодо збирання доказів покладено на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу.

Однак, Закон України «Про запобігання корупції», який є основним спеціальним Законом у сфері боротьби з корупцією, тільки Національне агентство наділив правом здійснення в порядку, визначеному цим Законом, контролю та перевірки декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, зберігання та оприлюднення таких декларацій, проведення моніторингу способу життя осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування (стаття 11 Закону).

Такий висновок також узгоджується з висновком Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду, викладеним у постанові від 11.04.2018 року за касаційною скаргою на рішення Одеського апеляційного адміністративного суду від 29.11.17 року у справі за позовом громадянина до Генеральної прокуратури України про визнання протиправним та скасування наказу, зобов`язання вчинити дії (справа № 814/886/17), де суд зазначив, що НАЗК здійснює повну перевірку декларацій у порядку, передбаченому статтею 50 Закону №1700-У11. Здійснення контролю та перевірки декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, зокрема щодо достовірності і повноти відомостей, зазначених суб`єктом декларування у декларації, належить до виключної компетенції НАЗК.

Відповідно до ст. 251 КУпАП доказами по справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку посадова особа встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Оскільки повна перевірка декларацій шляхом перевірки правильності та повноти заповнення, логічного і арифметичного контролю є виключною компетенцією НАЗК, то і інший вид контролю - контроль за своєчасністю подання декларацій, теж відноситься до компетенції НАЗК (відповідно до ст. ст. 48-50 Закону України «Про запобігання корупції»).

Протокол про адміністративне правопорушення повинен містити достатні об`єктивні дані, які дійсно свідчать про ознаки конкретного правопорушення. Об`єктивними такі дані можуть бути лише у зв`язку з їх виявленням та встановленням компетентним державним органом в установленому законом порядку. Викладені в постанові вище норми законодавства дають підстави для висновку, що таким порядком перед початком перевірки щодо адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 172-6 КУпАП, є здійснення НАЗК контролю щодо своєчасності подання декларації суб`єктом декларування, встановлення за результатами такої перевірки факту порушення антикорупційного законодавства, а також відображення цього факту у відповідному рішенні НАЗК.

Таким чином, початку перевірки органом Національної поліції, збиранню ним доказів і складенню протоколу про адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією, повинно передувати отримання у встановленому законом порядку висновків НАЗК як єдиного суб`єкта, уповноваженого державою на здійснення контролю щодо своєчасності подання декларації суб`єктом декларування. Вказаний висновок суду узгоджується з висновками Верховного Касаційного адміністративного суду, що викладені в Постанові від 11 грудня 2019 року (справа №П/811/593/17, провадження №К/990126138/18).

Оцінка доказів, відповідно до ст. 252 КУпАП, відбувається за внутрішнім переконанням особи, що приймає рішення та ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом та правосвідомістю, а жодний доказ не має наперед встановленої сили.

На підставі вищевикладеного, суд приходить до висновку, що досудова перевірка по справі проведена не уповноваженим органом, що дає підстави визнати недопустимими всі докази по справі.

Наявні у матеріалах справи витяги декларації з реєстру, які не завірені належним чином, не може вважатися належним доказом відповідно до положень ст. 251 КУпАП.

Сам факт несвоєчасного подання декларації не може свідчити про наявність складу адміністративного правопорушення. Адміністративна відповідальність за несвоєчасне подання декларацій настає лише у разі подання її з порушенням встановлених строків без поважних причин. Такий факт може бути встановлений лише після проведення відповідної перевірки. Про це ж зазначено у листі голови НАЗК на ім`я Генерального прокурора України № 44-06/21566/19 від 21.03.2019 року.

Тобто, всі обов`язкові дії по проведенню контролю та перевірки, у тому числі після встановлення, що суб`єкт декларування несвоєчасно подав декларацію чи не повідомив про суттєві зміни в майновому стані, уповноважені здійснювати виключно працівники НАЗК, у тому числі на підставі листа отримати пояснення від такої особи і вирішувати питання щодо її притягнення до відповідальності, а органи Національної поліції позбавлені контролюючої функції.

Аналогічна позиція викладена і в ряді постанов апеляційних судів різних регіонів України, зокрема - справи №742/2975/19, №200/10481/19, 199/7576/19.

Згідно ст. 8 Конституції України, в Україні визнається і діє принцип верховенства права. Конституція України має найвищу юридичну силу. Закони та інші нормативно-правові акти приймаються на основі Конституції України і повинні відповідати їй. Норми Конституції України є нормами прямої дії.

Статтею 62 Конституції України закріплений принцип презумпції невинуватості, який передбачає, що ніхто не зобов`язаний доводити свою невинуватість, а також, що всі сумніви стосовно доведеності вини особи, мають тлумачитись на її користь. Обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу.

Державні органи не мають права перекладати обов`язок доказування невинуватості на особу, відносно якої складено протокол про адміністративне правопорушення. Вимагання від особи представлення доказів на свій захист і спростування протоколу, є неприпустимим в розумінні принципу презумпції невинуватості, закріпленому в ст. 62 Конституції України.

Згідно ст. 7 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставі та в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності. Застосування уповноваженими на те органами і посадовими особами заходів адміністративного впливу провадиться в межах їх компетенції, у точній відповідності з законом.

Пунктом 1 ст. 247 КУпАП визначено, що провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за відсутності складу адміністративного правопорушення.

За вказаних обставин, враховуючи, що зібрані по справі докази отриманні без дотримання Порядку проведення контролю та повної перевірки декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, суд приходить до висновку про необхідність закриття провадження у справі за відсутністю складу адміністративного правопорушення.

З врахуванням наведених обставин, керуючись ст. 7, ч. 1 ст. 172-6, ст.ст. 247, 283, 284 Кодексу України про адміністративні правопорушення, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Закрити провадження в справі про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч. 1 ст. 172-6 КУпАП у зв`язку з відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником, Апеляційна скарга подається до Тернопільського апеляційного суду через Чортківський районний суд Тернопільської області.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Суддя : ( підпис)

Копія вірна

Оригінал постанови знаходиться в матеріалах справи № 608/1337/21.

Постанова набрала законної сили " " _______________ року.

Суддя Л. М. Запорожець

Копію постанови видано " " _______________ року.

Секретар: