Справа № 644/7541/21
Провадження № 3/644/1765/21
П О С Т А Н О В А

Іменем України

28 вересня 2021 р. м.Харків

Суддя Орджонікідзевського районного суду м.Харкова Шевченко С.В., розглянув матеріали по справі про адміністративне правопорушення про притягнення до адміністративної відповідальності за ч.1 ст.173-2 КУпАП :

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, що зареєстрований та мешкає за адресою: АДРЕСА_1 ,

в с т а н о в и в :

ОСОБА_1 , 29.07.2021 року о 22 годині, перебувачи за адресою: АДРЕСА_1 , влаштував сварку зі своєю матір`ю ОСОБА_2 , в ході якої штовхав її, ображав нецензурною лайкою, чим завдав шкоду фізичному та психологічному здоров`ю ОСОБА_2 та вчинив насильство в сім`ї.

ОСОБА_1 неодноразово викликався до суду, про час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином, шляхом направлення судових викликів на адресу реєстрації місця проживання зазначену в протоколі, причини неявки суду не повідомив, заяв чи клопотань про відкладення розгляду справи суду не надав.

За змістом ч.1 ст.268 КУпАП під час відсутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності справу може бути розглянуто лише у випадках, коли є дані про своєчасне її сповіщення про місце і час розгляду справи і якщо від неї не надійшло клопотання про відкладення розгляду справи.

Частиною 1 ст.277-2 КУпАП передбачено, що повістка особі, яка притягається до адміністративної відповідальності, вручається не пізніше як за три доби до дня розгляду справи в суді, в якій зазначаються дата і місце розгляду справи.

Крім цього, керуючись завданнями законодавства про адміністративні правопорушення (стаття 1 КУпАП) та завданнями провадження у справах про адміністративні правопорушення (стаття 245 КУпАП), враховуючи принцип невідворотності адміністративної відповідальності внаслідок закінчення строків давності до її притягнення, а також необхідністю забезпечення прав та інтересів потерпілого і інтересів суспільства, є можливим розгляд справи про адміністративне правопорушення без наявності даних про вручення судової повістки безпосередньо особі, яка притягається до адміністративної відповідальності.

Європейський суд з прав людини в своїх рішеннях, зокрема «Юніон Аліментаріа проти Іспанії » від 07 липня 1989 року, виходить з того, що у випадках коли поведінка учасників судового засідання свідчить про умисний характер їх дій направлений на невиправдане затягування процесу чи зловживання своїм процесуальним правом, суд має реагувати на вказані випадки законними засобами, аби не було зневільовано ключовий принцип - верховенство права, в тому числі проводити судове засідання у відсутність особи, якщо таке затягування може нашкодити справі чи іншим учасникам справи.

В цьому ж рішенні Європейський суд з прав людини зазначив, що заявник зобовязаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які повязані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Крім того, як вбачається з протоколу про адміністративне правопорушення від 29.07.2021 року серії АПР18211015, який складено у відношенні ОСОБА_1 , останнього під розпис було повідомлено про те, що справа про адміністративне правопорушення буде розглядатися в Орджонікідзевському районному судді м.Харкова, що свідчить про те, що ОСОБА_1 був обізнаний про місце розгляду його справи, а дізнатися про час її розгляду міг в декілька способів, або ж через канцелярію суду, або ж із сайту Судова влада України. Відтак, суд вважає за можливе розглянути справу про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 у його відсутність.

Згідно ст.280 КУпАП, орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобовязаний зясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, а також зясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до положень ст.251 КУпАП, доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, якапритягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису та інше, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Як вбачається з протоколу про адміністративне правопорушення, складеного 29.07.2021 року у відношенні ОСОБА_1 в ньому наявні всі відомості, передбачені ч.1 ст.256 КУпАП.

Встановлені правила допустимості і відповідності доказів є гарантом їх достовірності та істинності.

Згідно статті 252 КУпАП, докази повинні оцінюватися за внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності.

Відповідно до Закону України "Про попередження насильства в сімї" насильство в сімї - це будь-які умисні дії фізичного, сексуального, психологічного чи економічного спрямування одного члена сімї стосовно іншого члена сімї, якщо ці дії порушують конституційні права і свободи члена сімї як людини та громадянина і наносять йому моральну шкоду, шкоду його фізичному чи психічному здоровю.

За змістом диспозиції ч. 1 ст. 173-2 КУпАП обєктивна сторона правопорушення полягає в умисному вчиненні будь-яких діянь (дій або бездіяльності) фізичного, психологічного чи економічного характеру (застосування насильства, що не спричинило тілесних ушкоджень, погрози, образи чи переслідування, позбавлення житла, їжі, одягу, іншого майна або коштів, на які потерпілий має передбачене законом право, тощо), внаслідок чого могла бути чи була завдана шкода фізичному або психічному здоровю потерпілого, а так само невиконання захисного припису особою, стосовно якої він винесений, не проходження корекційної програми особою, яка вчинила насильство в сімї.

Розглянувши матеріали справи, приймаючи до уваги факт визнання вчиненого правопорушення ОСОБА_1 в його письмових поясненнях, суд доходить висновку, що вина останнього у вчиненні адміністративного правопорушення, підтверджується в повному обсязі матеріалами справи, які були досліджені та проаналізовані в судовому засіданні, а саме: протоколом про адміністративне правопорушення складеним у відношенні ОСОБА_1 , що є документом, який офіційно засвідчує факт вчинення неправомірних дій і є одним з основних джерел доказів, який складений з дотриманням всіх процесуальних вимог; заявою ОСОБА_2 від 29.07.2021 року; поясненнями ОСОБА_3 , які вона дала в судовому засіданні; письмовими поясненнями ОСОБА_4 та ОСОБА_5 , що в повному обсязі підтверджують обставини викладені в протоколі; рапортом складеним 29.03.2021 року.

Відтак, суд доходить висновку, що в діях ОСОБА_1 міститься склад адміністративного правопорушення, відповідальність за яке передбачена ч.1 ст.173-2 КУпАП.

Будь-яких належних та допустимих доказів на спростування відомостей зазначених в протоколі суду не надано. Матеріали справи не містять відомостей про порушення особою, яка склала протокол законодавства при його оформленні.

Приймаючи до уваги встановлені обставини справи, оцінюючи докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і обєктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю, суд визнає зібрані докази у справі про адміністративне правопорушення стосовно ОСОБА_1 належними, допустимими та такими, що відповідають вимогам статті 251 КУпАП.

Згідно з положеннями ст.23 КУпАП України, адміністративні стягнення є мірою відповідальності і застосовуються з метою виховання особи, яка вчинила адміністративне правопорушення, в дусі додержання законів України, поваги до правил співжиття, а також запобіганню вчинення нових правопорушень, як самим правопорушником, так і іншими особами.

Суд, при вирішенні питання про накладення стягнення за допущене адміністративне правопорушення, враховуючи дані про особу правопорушника, характер правопорушення та його наслідки, вважає можливим накласти адміністративне стягнення у вигляді штрафу в мінімальному розмірі, передбаченому санкцією ч.1 ст.173-2 КУпАП.

Згідно положень ст.40-1 КУпАП судовий збір у провадженні по справі про адміністративне правопорушення у разі винесення судом (суддею) постанови про накладення адміністративного стягнення сплачується особою, на яку накладено таке стягнення.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.33-38, 40-1,ч.1 ст.173-2, ст.276, ст.ст.283-285 КУпАП, суд,

п о с т а н о в и в :

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , піддати адміністративному стягненню за вчинення правопорушення передбаченого ч.1 ст.173-2 КУпАП у вигляді штрафу в дохід держави в розмірі десяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян - 170 гривен (отримувач коштів ГУК Харківська область/МТГ Харків/21081100; код отримувача (код за ЄДРПОУ) 37874947; банк отримувача Казначейство України (ЕАП); код банку отримувача (МФО) 899998;рахунок отримувача UA0020649 ;код класифікації доходів бюджету 21081100).

Стягнути з ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , на користь держави судовий збір у розмірі 454 грн. (отримувач коштів ГУК у м.Києві/м.Київ/22030106; код отримувача (код за ЄДРПОУ) 37993783; банк отримувача- Казначейство України(ЕАП); код банку отримувача (МФО) 899998; рахунок отримувача UA0026001; код класифікації доходів бюджету 22030106).

Постанова судді протягом десяти днів з дня її винесення може бути оскаржена до Харківського апеляційного суду шляхом подачі апеляції через Орджонікідзевський районний суд м. Харкова.

Суддя Шевченко С. В.