СЕМЕНІВСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД ПОЛТАВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
Справа №547/458/21
Провадження №3/547/237/21
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

07 жовтня 2021 року смт Семенівка

Суддя Семенівського районного суду Полтавської області Самойленко Л.М., за участю секретаря судового засідання Вареник К.А., прокурора Нечипоренка В.В., особи, яка притягується до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 та її захисника - адвоката Маслюка В.В., розглянувши матеріали справи про адміністративне правопорушення, що надійшли з Управління стратегічних розслідувань в Полтавській області Департаменту стратегічних розслідувань Національної поліції України про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , проживаючої за адресою: АДРЕСА_1 , землевпорядник Семенівської сільської ради, за вчинення адміністративних правопорушень, передбачених за ч. ч. 1, 2 ст. 172-7 Кодексу України про адміністративні правопорушення,

ВСТАНОВИВ:

24 травня 2021 року до Семенівського районного суду Полтавської області надійшла справа про адміністративне правопорушення № 547/458/21 відносно ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 про притягнення до адміністративної відповідальності за ст. 172-7 ч. 1 КУпАП.

Цього ж дня до районного суду надійшла справа про адміністративне правопорушення № 547/459/21 відносно ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 про притягнення до адміністративної відповідальності за ст. 172-7 ч. 2 КУпАП.

Обидві справи про адміністративне правопорушення згідно автоматизованого розподілу судових справ між суддями були розподілено для розгляду судді Самойленко Л.М.

05.07.2021 Семенівським районним судом Полтавської області об`єднано адміністративні матеріали відносно ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , № 547/458/21 (провадження № 3/547/237/21) за ч. 1 ст. 172-7 КУпАП та № 547/459/21 (провадження №3/547/238/21) за ч. 2 ст. 172-7 КУпАП, в одне провадження.

Згідно протоколу про адміністративне правопорушення № 235 від 21.05.2021, депутат Криворудської сільської ради Семенівського району Полтавської області ОСОБА_1 , будучи суб`єктом відповідальності за вчинення корупційних та пов`язаних з корупцією правопорушень, відповідно до п. п. «б» пункту 1 частини 1 статті 3 Закону України «Про запобігання корупції», порушила вимоги щодо запобігання та врегулювання конфлікту інтересів, передбачені ч. 1 ст. 28 цього ж Закону, тобто публічно особисто не повідомила 31.01.2020 сесію Криворудської сільської ради про наявність у неї реального конфлікту інтересів, чим чинила адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією, передбачене ч. 1 ст. 172-7 КУпАП.

Крім цього, згідно даних протоколу про адміністративне правопорушення № 236 від 21.05.2021 слідує, що ОСОБА_1 , будучи депутатом Криворудської сільської ради Семенівського району Полтавської області, будучи суб`єктом відповідальності за вчинення корупційних та пов`язаних з корупцією правопорушень, відповідно до п. "б" пункту 1 частини 1 статті 3 Закону України "Про запобігання корупції", порушила вимоги щодо запобігання та врегулювання конфліктів інтересів, передбачені ч. 1 ст. 28 Закону України "Про запобігання корупції", тобто 31.01.2020 на сесії Криворудської сільської ради вчинила дії в умовах реального конфлікту інтересів, а саме проголосувала за затвердження розпоряджень сільського голови Криворудської сільської ради Семенівського району Полтавської області "Про преміювання працівників сільської ради", зокрема і самої себе у розмірі 150% посадового окладу, чим вчинила адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією, передбачене ч. 2 ст. 172-7 КУпАП.

В судовому засіданні ОСОБА_1 свою вину у вище зазначених правопорушеннях не визнала та зазначила, що голосування відбувалось за усі розпорядження голови, прийняті у міжсесійний період, окремо розпорядження про преміювання на голосування не ставилось, крім того, зазначила, що премію встановлює сільський голова, а ці розпорядження на сесію були внесені лише для відома депутатів.

Захисник ОСОБА_1 адвокат Маслюк В.В. заперечив щодо притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за вказані правопорушення, подав письмове клопотання про закриття провадження у справі у зв`язку з відсутністю в діях ОСОБА_1 події та складу зазначених адміністративних правопорушень.

Прокурор наголошував, що ОСОБА_1 є особою, на яку поширюється дія Закону України "Про запобігання корупції" та є суб`єктом відповідальності за вчинення корупційних правопорушень та правопорушень, пов`язаних з корупцією, а отже на неї поширюються обмеження та зобов`язання, передбачені Законом.

Зазначив, що в діях ОСОБА_1 наявний склад адміністративних правопорушень, передбачених частинами 1, 2 ст. 172-7 КУпАП, що її вина у вчиненні вказаних адміністративних правопорушень підтверджується наявними в матеріалах справи доказами, просив притягнути ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності та накласти на неї адміністративне стягнення у виді мінімального штрафу.

Судом встановлено, що ОСОБА_1 на чергових місцевих виборах 25.10.2015 обрано депутатом Криворудської сільської ради Семенівського району Полтавської області. Отже, вона є особою, на якого поширюються вимоги Закону України « Про запобігання корупції».

Згідно ч. 2 ст. 35 Закону України «Про запобігання корупції»( яка була чинною на момент прийняття рішення 31.01.2020), у разі виникнення реального чи потенційного конфлікту інтересів у особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, прирівняної до неї особи, яка входить до складу колегіального органу (комітету, комісії, колегії тощо), вона не має права брати участь у прийнятті рішення цим органом.

Згідно ст. 59-1 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» ( в редакції, яка діяла станом на 31.01.2020), сільський, селищний, міський голова, секретар, депутат сільської, селищної, міської ради, голова, заступник голови, депутат районної, обласної, районної у місті ради бере участь у розгляді, підготовці та прийнятті рішень відповідною радою за умови самостійного публічного оголошення про це під час засідання ради, на якому розглядається відповідне питання.

31.01.2020 на розгляд Криворудської сільської ради було внесено рішення під номером 5 «Про затвердження розпоряджень голови села», серед яких були розпорядження голови № 112 від 20.12.2019 "Про преміювання працівників сільської ради" за грудень 2019 року, в якому, зокрема, ОСОБА_1 землевпоряднику сільської ради встановлено виплату премії в розмірі 150% посадового окладу та розпорядження сільського голови № 1 від 21.01.2020 року "Про преміювання працівників сільської ради" за січень 2020 року, де також ОСОБА_1 встановлено виплату премії в розмірі 150% посадового окладу. За результатами поіменного голосування дане рішення прийнято. Відповідно до відомості голосування депутата Криворудської сільської ради виборчого округу №2 ОСОБА_1 , вона голосувала «За» прийняття даного рішення.

За змістом абз.11 ч.1 ст. 1 Закону України «Про запобігання корупції», правопорушення, пов`язане з корупцією - діяння, що не містить ознак корупції, але порушує встановлені цим Законом вимоги, заборони та обмеження, вчинене особою, зазначеною у частині першій статті 3 цього Закону, за яке законом встановлено кримінальну, адміністративну, дисциплінарну та/або цивільно-правову відповідальність.

Згідно з диспозицією ч. 1, ч. 2 ст. 172-7 КУпАП адміністративна відповідальність передбачена за неповідомлення особою у встановлених законом випадках та порядку про наявність у неї реального конфлікту інтересів; вчинення дій в умовах реального конфлікту інтересів.

З пункту 2 примітки до ст. 172-7 КУпАП, вбачається, що під реальним конфліктом інтересів слід розуміти суперечність між приватним інтересом особи та її службовими чи представницькими повноваженнями, що впливає на об`єктивність або неупередженість прийняття рішень, або на вчинення чи не вчинення дій під час виконання вказаних повноважень.

Відповідно до підпункту «б» п.1 ч. 1 ст. 3 Закону України «Про запобігання корупції», суб`єктами, на яких поширюється дія зазначеного Закону, є в тому числі і депутати місцевих рад.

Згідно ч. 1 ст. 1 Закону України «Про запобігання корупції», реальний конфлікт інтересів суперечність між приватним інтересом особи та її службовими чи представницькими повноваженнями, що впливає на об`єктивність або неупередженість прийняття рішень, або на вчинення чи не вчинення дій під час виконання зазначених повноважень.

Приватний інтерес - будь-який майновий чи немайновий інтерес особи, у тому числі зумовлений особистими, сімейними, дружніми чи іншими позаслужбовими стосунками з фізичними чи юридичними особами, у тому числі ті, що виникають у зв`язку з членством або діяльністю в громадських, політичних, релігійних чи інших організаціях.

Згідно ч.1ст.35 Закону України «Про запобігання корупції» (яка діяла на момент прийняття рішення Криворудської сільської ради 31.01.2020) правила врегулювання конфлікту інтересів в діяльності Президента України, народних депутатів України, членів Кабінету Міністрів України, керівників центральних органів виконавчої влади, які не входять до складу Кабінету Міністрів України, суддів, суддів Конституційного Суду України, голів, заступників голів обласних та районних рад, міських, сільських, селищних голів, секретарів міських, сільських, селищних рад, депутатів місцевих рад визначаються законами, які регулюють статус відповідних осіб та засади організації відповідних органів.

Відповідно до п.п. 2, 3 ч. 1 ст. 28 Закону України «Про запобіганні корупції», особи, зазначені у п.1 ч.1 ст. 3 цього Закону, зобов`язані, зокрема, повідомляти не пізніше наступного робочого дня з моменту, коли особа дізналася чи повинна була дізнатися про наявність у неї реального конфлікту інтересів у випадку перебування особи на посаді в колегіальному органі, колегіальний орган, під час виконання повноважень у якому виник конфлікт інтересів; не вчиняти дій та не приймати рішень в умовах реального конфлікту інтересів.

У ч. 1 ст. 1 ст. 28 Закону України «Про запобігання корупції», передбачено, що реальний конфлікт інтересів це суперечність між приватним інтересом особи та її службовими чи представницькими повноваженнями, що впливає на об`єктивність або неупередженість прийняття рішень, або на вчинення чи не вчинення дій під час виконання зазначених повноважень.

За змістом зазначеної статті суб`єктивна сторона корупційного діяння характеризується тим, що воно вчиняється лише з корисливих спонукань. Особа, яка вчинила таке корупційне діяння, усвідомлює, що вона незаконно використовує свої службові повноваження та незаконно одержує у зв`язку з цим певні матеріальні блага.

Тобто, навіть при наявності суперечності між особистими інтересами та службовими повноваженнями обов`язковим є встановлення можливості впливу такої суперечності на об`єктивність або упередженість прийняття рішень, а також на вчинення чи не вчинення дій під час виконання наданих службових повноважень.

При цьому конфлікт інтересів повинен бути реальним (очевидним) і передбачуваним. Тобто, конфлікт інтересів має місце тоді, коли вказана суперечність фактично вплинула чи могла вплинути на об`єктивність або неупередженість прийняття рішень, на вчинення чи не вчинення дій під час виконання наданих особі службових повноважень.

При вирішенні питання про наявності або відсутність у ОСОБА_1 реального конфлікту інтересів, суд виходить з встановлених в судовому засіданні обставин та відповідних ним норм діючого законодавства.

Як вбачається з роз`яснень, наданих Вищим спеціалізованим судом України з розгляду цивільних і кримінальних справ у інформаційному листі «Щодо притягнення до адміністративної відповідальності за окремі правопорушення, пов`язані з корупцією» № 223-943/0/4-17 від 22 травня 2017 року, аналіз термінів «потенційний інтерес» та «реальний інтерес», які містяться у ч.1 ст.1 Закону, з урахуванням висновку науково-правової експертизи Ради науково-правових експертиз при Інституті держави і права ім. В.М. Корецького НАН України від 29 квітня 2016 року № 126/50-е, щодо законодавства про боротьбу з корупцією дає можливість констатувати, що потенційний конфлікт інтересів відрізняється від реального тим, що при потенційному конфлікті встановлюється лише наявність, існування приватного інтересу особи, що може вплинути на об`єктивність чи неупередженість прийняття нею рішень, тоді як при реальному конфлікті інтересів існуюча суперечність між наявним приватним інтересом особи та її службовими чи представницькими повноваженнями безпосередньо впливає (вплинула) на об`єктивність або неупередженість прийняття рішень, або на вчинення чи не вчинення дій під час виконання вказаних повноважень. Крім того, це також визначає ступінь впливу цієї суперечності на прийняття рішення чи вчинення дії, який повинен мати об`єктивний вираз, а також часовий взаємозв`язок між прийняттям рішення та наявністю певних ознак, що мають місце при цьому.

Таким чином, для встановлення наявності факту прийняття рішення, вчинення чи не вчинення дії в умовах реального конфлікту інтересів особа, яка здійснює правозастосовну діяльність, для кваліфікації рішення як такого, що прийняте в умовах реального конфлікту інтересів, має встановити наявність обов`язкової сукупності таких юридичних фактів, як:

1) наявність у правопорушника факту приватного інтересу, який має бути чітко сформульований (артикульований) та визначений;

2) наявність факту суперечності між приватним інтересом і службовими чи представницькими повноваженнями із зазначенням того, в чому саме ця суперечність знаходить свій вияв або вплив на прийняття рішення;

3) наявність повноважень на прийняття рішення;

4) наявність факту реального впливу суперечності між приватним та службовим чи представницьким інтересом на об`єктивність або неупередженість рішення.

Без наявності хоча б одного з фактів із цієї сукупності реальний конфлікт інтересів не виникає. Встановлення цих фактів має бути відображено в протоколі про адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією, та, відповідно, в постанові суду.

Відповідно до п.1.1.1. розділу І Методичних рекомендацій щодо запобігання та врегулювання конфлікту інтересів, затверджених рішенням Національного агентства з питань запобігання корупції від 29.09.2017 року №839, тільки такий приватний інтерес у сфері службових/представницьких повноважень, що може вплинути або впливає на об`єктивність або неупередженість прийняття рішень, або на вчинення чи не вчинення дій під час виконання зазначених повноважень, спричиняє виникнення реального або потенційного конфлікту інтересів.

Статтею 9 КУпАП визначено, що адміністративним правопорушенням (проступком) є протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Згідно ст. 245 КУпАП завданнями провадження у справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її у точній відповідності з законом.

За правилами ст. 252 КУпАП орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Згідно з положеннями ст. 280 КУпАП суддя при розгляді справи про адміністративні правопорушення, у даному випадку, передбачені ч. ч. 1, 2 ст. 172-7 КУпАП, у числі інших визначених законом обставин, зобов`язаний з`ясувати: чи мало місце правопорушення, за яке особа притягається до відповідальності; чи містить діяння склад адміністративного правопорушення, чи є особа винною у його вчиненні та чи підлягає вона адміністративній відповідальності.

З огляду на викладене, необхідною умовою для притягнення особи до адміністративної відповідальності за ч. ч. 1, 2 ст. 172-7 КУпАП є виникнення у такої особи реального конфлікту інтересів, обов`язковим елементом якого є приватний інтерес цієї особи, що суперечить її повноваженням.

Згідно зі ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість висунутого проти нього обвинувачення.

Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях притримується позиції того, що суд вправі обґрунтовувати свої висновки лише доказами, що випливають зі співіснування достатньо переконливих, чітких і узгоджених між собою висновків чи схожих неспростовних презумцій факту (рішення Європейського суду з прав людини, справа «Коробов проти України» № 39598/03 від 21.07.2011 р.), тобто таких, що не залишать місце сумнівам, оскільки наявність останніх не узгоджується із стандартом доказування «поза розумним сумнівом» (рішення від 18 січня 1978 року у справі «Ірландія проти Сполученого Королівства» (Ireland v. the United Kingdom), п. 161, Series A заява № 25).

Заслухавши пояснення особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, її адвоката та думку прокурора, дослідивши письмові докази у справі, суд дійшов до наступного висновку.

Відповідно до ч. 1 ст. 46 Закону України "Про місцеве самоврядування в Україні" сільська, селищна, міська, районна у місті (у разі її створення), районна, обласна рада проводить свою роботу сесійно. Сесія складається з пленарних засідань ради, а також засідань постійних комісій ради.

Статтею 26 та статтею 47 Закону України "Про місцеве самоврядування в Україні" встановлено виключний перелік питань, які вирішуються виключно на пленарних засіданнях сільської, селищної, міської ради та на засіданнях постійної комісії ради.

Відповідно до п. 20 ч. 4 ст. 42 та ч. 8 ст. 59 ЗУ "Про місцеве самоврядування в Україні" сільський, селищний, міський голова видає розпорядження у межах своїх повноважень.

Відповідно до підпункту 2 пункту 2 Постанови Кабінету Міністрів України №268 від 09.03.2006 « Про упорядкування структури та умов оплати праці працівників апарату органів виконавчої влади, органів прокуратури, судів та інших органів» право здійснювати преміювання працівників відповідно до їх особистого вкладу в загальні результати роботи, а також до державних і професійних свят та ювілейних дат у 2006 році в межах коштів, передбачених на преміювання у кошторисі відповідного органу, та економії коштів на оплату праці, а починаючи з 1 січня 2007 р. - у межах фонду преміювання, утвореного у розмірі не менш як 10 відсотків посадових окладів та економії фонду оплати праці, надано керівнику такого органу.

Конкретні умови, порядок та розміри преміювання працівників визначаються у положенні про преміювання відповідного органу.

Рішенням Криворудської сільської ради Семенівського району Полтавської області від 16.12.2019 затверджене «Положення про преміювання працівників апарату Криворудської сільської ради, виплату їм надбавок і надання допомог» (далі Положення). Відповідно до п.3.1 цього Положення преміювання працівників апарату Криворудської сільської ради, встановлення їм надбавок здійснюється розпорядженням сільського голови на підставі оцінки та всебічного аналізу виконання ними посадових обов`язків.

Пунктом 3.3. визначено випадки зменшення відсотку премії працівників або позбавлення їх премії. Такими є :

-неякісне виконання розпоряджень та доручень керівництва сільської ради;

-несвоєчасний розгляд пропозицій,заяв, звернень громадян;

-порушення строків розгляду документації;

-недобросовісне виконання посадових обов`язків і завдань.

Розділом 4 Положення визначено порядок преміювання, відповідно до якого, головний бухгалтер сільської ради щомісяця до 14 числа розраховує загальну суму коштів, що спрямовуються на преміювання. Преміювання працівників апарату Криворудської сільської ради здійснюється на підставі розпорядження сільського голови, яке готується на підставі доповідної записки секретаря сільської ради на ім`я сільського голови. (п.п.4.1, 4.2 Положення).

Розмір щомісячної премії сільському голові, визначається щорічно рішенням Криворудської сільської ради. ( п.4.4)

Відповідно до п.4.10 Положення кожному працівнику, якому зменшується або збільшується розмір премії, повинно бути повідомлено про це секретарем ради.

Працівник, не згодний з розпорядженням про преміювання, може оскаржити його до прийняття розпорядження сільському голові, а після прийняття до суду в установленому чинним законодавством порядку.

Як вбачається з проаналізованих нормативних актів, внесення на затвердження розпоряджень сільського голови щодо преміювання працівників апарату Криворудської сільської ради нічим не передбачено. Як зазначили в судовому засіданні свідки ОСОБА_2 , яка на той час працювала сільським головою Криворудської сільської ради, та ОСОБА_3 , яка працювала секретарем Криворудської сільської ради, що дані розпорядження були внесені на затвердження сесії сільської ради з метою інформування депутатів про використання коштів сільським головою у міжсесійний період.

Отже, враховуючи вище зазначене, затвердження радою розпоряджень сільського голови про преміювання працівників апарату Криворудської сільської ради ніяким чином не могло вплинути на призначення чи не призначення премії працівникам, зменшення чи збільшення її розміру, зокрема, ОСОБА_1 . Також реалізація даного рішення ради не могла призвести до наслідків позбавлення чи зменшення розміру премії.

Диспозицією ч. 1 ст. 172-7 КУпАП передбачена відповідальність за неповідомлення особою у встановлених законом випадках та порядку про наявність у неї реального конфлікту інтересів, а диспозицією ч. 2 цієї статті Кодексу, - за вчинення дій чи прийняття рішень в умовах реального конфлікту інтересів.

При цьому приписами п. 2 Примітки до ст. 172-7 КУпАП та ст. 1 Закону України "Про запобігання корупції" визначено, що під реальним конфліктом інтересів слід розуміти суперечність між приватним інтересом особи та її службовими чи представницькими повноваженнями, що впливає на об`єктивність або неупередженість прийняття рішень, або на вчинення чи не вчинення дій під час виконання вказаних повноважень.

Системний аналіз законодавства про запобігання корупції свідчить про те, що для кваліфікації рішення як такого, що прийняте в умовах реального конфлікту інтересів, має бути встановлено наявність такої сукупності юридичних фактів, як: наявність у правопорушника факту приватного інтересу, який має бути чітко визначений; наявність факту суперечності між приватним інтересом і представницькими повноваженнями із зазначенням того, в чому саме ця суперечність знаходить свій вияв або вплив на прийняття рішення; наявність факту реального впливу суперечності між приватним та представницьким інтересом на об`єктивність або неупередженість рішення; наявність повноважень на прийняття рішення.

Без наявності хоча б одного з фактів з цієї сукупності, реальний конфлікт інтересів не виникає.

З досліджених в судовому засіданні матеріалів справи вбачається, що рішення щодо призначення премій у грудні 2019 та січні 2020 року працівникам апарату сільради відповідно до чинного законодавства було прийнято саме головою Криворудської сільської ради, про що видано відповідні розпорядження, а депутати сільської ради, в тому числі і депутат ОСОБА_1 своїм голосуванням на сесії лише фактично взяли до відома вже існуючі та діючі розпорядження сільського голови і результати голосування ОСОБА_1 не могли вплинути на призначення чи не призначення премії, а також на її розмір, тобто в діях ОСОБА_1 відсутній приватний інтерес, а відповідно і відсутні суперечності між приватним інтересом та представницькими повноваженнями.

Преміювання працівників сільської ради є визначеною та врегульованою законодавством України соціальною гарантією держави, розмір премії кожному працівнику та, зокрема ОСОБА_1 з урахуванням вимог законодавства та особистого трудового внеску працівника в загальний результат роботи визначає сільський голова, а не депутати, тобто навіть проголосувавши "За" при затвердженні розпоряджень сільського голови про призначення премій їй, ОСОБА_1 не могла протиправно вплинути на призначення чи розмір цих премій, а предметом корупційних дій, згідно положень Закону України "Про запобігання корупції" може бути лише незаконна винагорода та способи досягнення такого результату.

Отже, приходжу до висновку, що ОСОБА_1 , як депутат Криворудської сільської ради при голосуванні на сесії ради 31.01.2020 за рішення «Про затвердження розпоряджень голови села», в тому числі і про призначення премій, приймаючи участь у голосуванні, виконувала свої представницькі повноваження, своїм голосуванням не могла вплинути на призначення чи розмір премії, що свідчить про відсутність прямого і безпосереднього причинно-наслідкового зв`язку між її голосуванням та затвердженням вже прийнятих та діючих розпоряджень сільського голови, тому її голосування на даній сесії не можна розцінювати як таке, що здійснювалось в умовах реального конфлікту інтересів, а відповідно в її діях відсутня подія та склад адміністративних правопорушень передбачених ч.ч.1,2 ст. 172-7КУпАП..

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 247, 283-285, 287 КУпАП, суддя -

ПОСТАНОВИВ:

Провадження в адміністративній справі про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за ч. ч. 1, 2 ст. 172-7 КУпАП, - закрити у зв`язку з відсутністю у її діях складу адміністративного правопорушення.

Постанова судді у справі про адміністративне правопорушення може бути оскаржена особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником протягом десяти днів з дня винесення постанови до Полтавського апеляційного суду через Семенівський районний суд Полтавської області.

Повний текст постанови складено та проголошено 11.10.2021 о 16.00.

Суддя Л.М.Самойленко