Справа №705/3683/21
3/705/2278/21
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

10.09.2021 Суддя Уманського міськрайонного суду Черкаської області Піньковський Роман Володимирович, розглянувши матеріали, які надійшли з Уманського РУП ГУНП в Черкаській області, про притягнення гр. ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , проживаючого по АДРЕСА_1 , до адміністративної відповідальності за ч.3 ст. 184 КУпАП,

В С Т А Н О В И В :

Згідно протоколу про адміністративне правопорушення серії ВАБ 18 №359541 від 10.08.2021, ОСОБА_1 не в повній мірі виконує свої батьківські обов`язки відносно сина ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , так як 07.08.2021 року неповнолітній ОСОБА_2 в с.В.Севастьянівка Христинівського району, отримав отруєння від вживання алкогольного напою. Своїми діями ОСОБА_1 вчинив правопорушення, передбачене ч.3 ст.184 КУпАП.

В судове засідання ОСОБА_1 не з`явився, надав до суду заяву відповідно до якої просив розгляд справи проводити у його відсутність, свою вину визнав, просив суворо не карати, оскільки докладе всіх зусиль, щоб уникнути таких ситуацій.

Дослідивши матеріали справи, оцінивши докази у їх сукупності, суддя дійшов наступних висновків.

За змістом ст. ст. 9-12, 280 КУпАП, підставою для притягнення особи до адміністративної відповідальності за нормами КУпАП є встановлення в діянні цієї особи всіх обов`язкових ознак складу адміністративного правопорушення, передбаченого відповідною нормою КУпАП, зокрема об`єктивної та суб`єктивної сторони правопорушення. Орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Приймаючи до уваги, що суд здійснює оцінку вже зібраних та наявних в матеріалах справи доказів, зазначення всіх ознак складу правопорушення має бути належним чином здійснене в протоколі про адміністративне правопорушення у відповідності до ст. 256 КУпАП.

Склад правопорушення це сукупність передбачених законом об`єктивних і суб`єктивних ознак діяння, які характеризують (визначають) його як правопорушення.

Об`єктивна сторона правопорушення це сукупність ознак, що характеризують зовнішню сторону складу правопорушення, тобто об`єктивні ознаки зовнішнього прояву правопорушення й об`єктивних умов його здійснення. Обов`язковими ознаками об`єктивної сторони правопорушення є наявність діяння (суспільно небезпечного або шкідливого), причинний зв`язок, наслідки (суспільно небезпечні або шкідливі) діяння. Крім того, серед ознак об`єктивної сторони порушення є місце та час його вчинення.

Суб`єктивна сторона правопорушення це внутрішня сторона правопорушення, що характеризує психічну діяльність особи в момент здійснення правопорушення. Обов`язковою ознакою суб`єктивної сторони є провина (у формі умислу або необережності), тобто певне психічне відношення особи до свого протиправного діяння і його суспільно небезпечним або шкідливим наслідкам (результату).

Диспозиція ч.3 статті 184 КУпАП, передбачає адміністративну відповідальність за вчинення неповнолітніми віком від чотирнадцяти до шістнадцяти років правопорушення, відповідальність за яке передбачено цим Кодексом, крім порушень, передбачених частинами третьою або четвертою статті 173-4 цього Кодексу.

Таким чином, оскільки диспозиція ч.3 ст.184 КУпАП має бланкетний характер, то притягнення особи до адміністративної відповідальності за ч.3 ст.184 КУпАП можливе лише за наявності в діях неповнолітнього віком від чотирнадцяти до шістнадцяти років ознак правопорушення, відповідальність за яке передбачено цим Кодексом.

При ознайомленні з матеріалами справи встановлено, що протокол про адміністративне правопорушення складений відносно ОСОБА_1 в супереч вимог ст.ст. 251, 256 КУпАП. В протоколі про адміністративне правопорушення не зазначено суть правопорушення, а саме не вказано, яке саме правопорушення та передбачене якою статтею КУпАП вчинив неповнолітній ОСОБА_2 . Докази того, що неповнолітнім ОСОБА_2 було вчинено адміністративне правопорушення, передбачене КУпАП, в матеріалах справи відсутні.

Посилання працівника поліції, лише на той факт, що неповнолітній ОСОБА_2 отримав алкогольне отруєння, яке крім того не підтверджено відповідним медичними висновком або довідкою Христинівської ЦРЛ Черкаської області, не може само по собі свідчити про вчинення порушення неповнолітнім ОСОБА_2 адміністративного правопорушення. Так само про наявність в діях ОСОБА_1 правопорушення не може свідчити й визнання ним вини за відсутності всіх інших необхідних ознак складу правопорушення.

Крім того, зазначений протокол про адміністративне правопорушення складено відносно ОСОБА_1 за ухилення від виконання батьківських обов`язків, внаслідок чого неповнолітній ОСОБА_2 отримав алкогольне отруєння, що не відповідає складу правопорушення, передбаченого ч.3 ст. 184 КУпАП.

У відповідності до ст.62 Конституції України обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Слід зазначити, що згідно положень КУпАП, розгляд справи про адміністративне правопорушення проводиться лише в межах обставин, викладених у протоколі про адміністративне правопорушення, при цьому суд не наділений повноваженнями самостійно змінювати фактичні обставини, викладені у протоколі про адміністративне правопорушення.

Положення ст. 7 КУпАП передбачають, що кожній особі щодо якої вирішується питання про притягнення до адміністративної відповідальності гарантовано, що ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом, а провадження в справі про адміністративне правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

Крім того, у силу принципу презумпції невинуватості, що підлягає застосуванню у справах про адміністративні правопорушення, всі сумніви щодо події порушення та винності особи, що притягується до відповідальності, тлумачаться на її користь. Недоведені подія та вина особи мають бути прирівняні до доведеної невинуватості цієї особи.

Враховуючи зазначені обставини, суддя приходить до висновку, що в діях ОСОБА_1 відсутній склад адміністративного правопорушення, передбаченого ч.3 ст.184 КУпАП, оскільки складений протокол про адміністративне правопорушення не відповідає вимогам ст. 256 КУпАП та всупереч вимогам ч.2 ст.251 КУпАП не надано достатніх об`єктивних та безсторонніх доказів, які б дозволили суду на підставі ст.252 КУпАП зробити висновок про наявність в діях останнього ознак складу інкримінованого адміністративного правопорушення.

Відповідно до п. 1 ст. 247 КУпАП провадження у справі про адміністративне правопорушення підлягає закриттю за відсутності складу адміністративного правопорушення.

На підставі викладеного, керуючись ст.184, п.1 ст.247, ст.ст.280, 283-284 КУпАП,

П О С Т А Н О В И В:

Провадження в справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 за ознаками ч.3 ст.184 КУпАП закрити за відсутністю складу адміністративного правопорушення.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Постанова може бути оскаржена шляхом подачі апеляційної скарги до Черкаського апеляційного суду області через Уманський міськрайонний суд Черкаської області протягом десяти днів з дня винесення постанови.

Суддя: Р.В. Піньковський