КОМСОМОЛЬСЬКИЙ МІСЬКИЙ СУД
ПОЛТАВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
Справа № 534/1094/21
Провадження № 3/534/597/21
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23 вересня 2021 року місто Горішні Плавні

Комсомольський міський суд Полтавської області у складі головуючого судді Куц Т.О., з участю секретаря судового засідання Визіренко О.Г., особи, що притягуються до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , представника особи, що притягуються до адміністративної відповідальності адвоката Браташ Ю.П., потерпілого ОСОБА_2

розглянувши у відкритому судовому засіданні справу про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки с. Миколаївка, Константинівського району Донецької області, громадянки України, працюючої технічним працівником ЗОШ №6, маючої на утриманні трьох неповнолітніх дітей, зареєстрованої за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючої за адресою: АДРЕСА_2 ,

за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.173 КУпАП,

встановив:

На розгляд Комсомольського міського суду Полтавської області надійшов протокол про адміністративне правопорушення серії ВАБ №014343 складений 17.06.2021 щодо ОСОБА_1 за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.173 КУпАП.

За змістом складеного щодо ОСОБА_1 протоколу, остання 12.05.2021 близько 18 год 00 хв. перебуваючи на цвинтарі по вул. Чекаліна на мікрорайоні Низи на одній із могил розбила посуд та подряпала надгробну плиту, чим спричинила дрібне хуліганство.

В судовому засіданні ОСОБА_1 своєї вини не визнала повністю та пояснила, що 12.05.2021 вона не була на цвинтарі, після роботи вона повертається іншою дорогою близько 18 години і вона нікуди не заходила.

У судовому засіданні потерпілий ОСОБА_2 пояснив суду, що у нього з ОСОБА_1 , яка є його сусідкою погані відносини і йому дружина розповіла, що саме ОСОБА_1 здійснила наругу над могилою його батьків.

Свідок ОСОБА_3 в судовому засіданні показала, що 11.05.2021 близько 17 години 15 хвилин вона проходила біля цвинтаря і почула як там щось б`ється, а коли підійшла ближче побачила, що там стоїть ОСОБА_1 , що саме вона робила на цвинтарі вона не бачила, але потім виявили на могилі батьків ОСОБА_2 розбитий посуд та подряпану надгробну плиту.

Свідок ОСОБА_4 в судовому засіданні показала суду, що 12.05.2021 вона разом з матр`ю ОСОБА_1 близько 18 год 00 хв повертались зі школи, по дорозі нікуди не заходили і повз цвинтаря не проходили, оскільки вони повертаються іншою дорогою.

Свідок ОСОБА_5 в судовому засіданні показала суду, що до неї прийшла ОСОБА_6 та розповіла, як бачила, що ОСОБА_1 була на цвинтарі 12.05.2021, а після цього вони бачили там побитий посуд, однак коли приходили 10.05.2021 все було ціле, тобто розбитий посуд на могилі був після того, як там бачили ОСОБА_1 .

Заслухавши пояснення особи, яка притягується до відповідальності, потерпілого, свідків, оцінивши досліджені в судовому засідання докази з точки зору їх належності та допустимості, всебічно, повно та об`єктивно перевіривши всі обставини справи у їх сукупності, суддя приходить наступників висновків.

Згідно із ст.7 КУпАП, ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

У відповідності до ст.245 КУпАП, завданням провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

Орган (посадова особа) при розгляді справ про адміністративне правопорушення зобов`язаний, зокрема, з`ясувати чи було вчинене адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності тощо (стаття 280 КУпАП).

Так, наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи встановлюються органом (посадовою особою) на підставі доказів у справі про адміністративне правопорушення, тобто будь-яких фактичних даних, на основі яких встановлюються зазначені обставини. Ці дані встановлюються, зокрема, протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису тощо.

Обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу.

У відповідності до вимог ст.252 КУпАП, орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Згідно із протоколом серії ВАБ №014343 від 17.06.2021 органом Національної поліції Янкович В.В. надано правову кваліфікацію ч.1 ст.173 КУпАП.

Суддя зазначає, що структура статті 173 КУпАП не містить поділу на окремі частини, а є єдиною законодавчою нормою, яка встановлює відповідальність за вчинення дрібного хуліганства, тобто нецензурну лайку в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

При цьому об`єктом даного адміністративного проступку є суспільні відносини у сфері охорони громадського порядку, а з об`єктивної сторони виражається у нецензурній лайці в громадських місцях, образливому чіплянні до громадян та інших подібних діях, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

За таких обставин, дії винного у вчиненні дрібного хуліганства мають виражатись в активних вчинках, що посягають на громадський порядок та мають відбуватись саме у громадському місці.

Громадський порядок - це обумовлена потребами суспільства система врегульованих правовими та іншими соціальними нормами система відносин, що складаються у громадських місцях в процесі спілкування людей, і яка має на меті забезпечення спокійної обстановки суспільного життя, нормальних умов для праці і відпочинку людей, для діяльності державних органів, а також підприємств, установ та організацій.

На підтвердження винуватості стосовно ОСОБА_1 до протоколу приєднано постанову про закриття кримінального провадження за ознаками ч. 1 ст. 297 КК України від 31.05.2021 протокол прийняття заяви ОСОБА_2 від 13.05.2021, протоколом огляду місця події від 13.05.2021 з фототаблицею до нього, протокол допиту потерпілого, протоколи допиту свідків ОСОБА_5 , ОСОБА_7 , пояснення ОСОБА_1 .

Так, диспозицією ст.173 КУпАП встановлена відповідальність за дрібне хуліганство, тобто нецензурна лайка в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Разом з тим, з матеріалів справи про адміністративне правопорушення не вбачається будь-яких доказів на підтвердження того, що саме ОСОБА_1 є особою, яка вчинила дії передбачені ст. 173 КУпАП, а саме: належних доказів, показів свідків, речових доказів, показань технічних приладів та технічних засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, суду надано не було.

Суддя наголошує, що у справі «Малофєєва проти Росії» (рішення від 30.05.2013, заява №36673/04), ЄСПЛ констатував, що у випадку коли викладена у протоколі фабула адміністративного правопорушення не відображає всіх істотних ознак складу правопорушення, суд не має права самостійно редагувати її, а так само не може відшукувати докази на користь звинувачення.

У відповідності до ст.62 Конституції України, як норми прямої дії, особа вважається невинуватою у вчиненні злочину і не може бути піддана кримінальному покаранню, доки її вину не буде доведено в законному порядку і встановлено обвинувальним вироком суду. Ніхто не зобов`язаний доводити свою невинуватість у вчиненні злочину. Обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Отже, винуватість особи у вчиненні правопорушення повинна бути доведена поза розумним сумнівом, а усі сумніви тлумачаться на користь правопорушника. Таким чином, суд зобов`язаний дослідити усі докази з точки зору їх належності, допустимості, достовірності та достатності.

За таких обставин, враховуючи, що суд розглядає справу виключно в межах протоколу про адміністративне правопорушення та наданих доказів, суд доходить висновку про закриття провадження у справі про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за відсутності в її діях складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.173 КУпАП.

Виходячи із змісту ст.247 КУпАП провадження у справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю, зокрема, в разі відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.247,283,294 КУпАП, -

п о с т а н о в и в :

Провадження у справі про адміністративне правопорушення щодо ОСОБА_1 за ч.1 ст.173 КУпАП закрити за відсутністю складу адміністративного правопорушення.

Постанова суду у справі про адміністративне правопорушення набирає законної сили після закінчення строку на її оскарження.

Постанова може бути оскаржена до Полтавського апеляційного суду через суд першої інстанції. Апеляційна скарга на постанову суду подається протягом десяти днів з дня її винесення.

Суддя Т.О. Куц