справа №619/4670/21
провадження №3/619/1523/21
Постанова
30 вересня 2021 року Суддя Дергачівського районного суду Харківської області Нечипоренко І.М., за участю секретаря судового засідання Шемякіної І.О., особи, яка притягається до адміністративної відповідальності. розглянув у відкритому судовому засіданні справу про адміністративне правопорушення відносно:
ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця смт Пісочин Харківського району Харківської області, працюючого, однак офіційно не працевлаштованого, з середньою освітою, одруженого, маючого сина ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_2 ,
за вчинення правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 89 КУпАП,
Згідно даних протоколу про адміністративне правопорушення серії ВАБ №706955 від 20.08.2021, складеного ст. ДОП ВП ХРУП №3 ГУНП в Харківській області п/п-к поліції Плужником В.О., « ОСОБА_3 20.07.2021 близько 20-00 год в АДРЕСА_3 на спортивному майданчику вдарив собаку, чим завдав фізичного болю», своїми діями вчинив правопорушення, передбачене ч. 1 ст. 89 КУпАП.
У судовому засіданні ОСОБА_3 свою вину не визнав повністю та пояснив, що 20.07.2021 він разом з сином та іншими дітьми грали у футбол на спортивному майданчику, куди підійшла ОСОБА_4 та відпустило своїх двох собак, одна з яких забігла на спортивний майданчик та почала спорожнятися, він зробив зауваження господарці собаки, але вона не відреагувала, після чого він відштовхнув ногою собаку, щоб вона убігла з майданчика. Через один місяць його викликали до відділу поліції та склали протокол. За весь цей час його сусідка ОСОБА_4 жодного разу не зверталася до нього з приводу спричинення якихось ушкоджень її собаці або відшкодування шкоди. Собаку після цього він бачив неодноразово муляючою без будь-яких тілесних ушкоджень або негативних наслідків.
Суд зазначає, що правова позиція по справі особи, яка притягається до адміністративної відповідальності підлягає ретельній перевірці під час судового розгляду з огляду на вільне визначення своєї позиції до вчиненого, правильного розуміння обставин події, шляхом безпосереднього дослідження доказів судом, а обов`язок органу (особи), який склав протокол про адміністративне правопорушення нести тягар доказування, є складовою презумпції невинуватості та забезпечення доведеності вини в сенсі ст. 62 Конституції України, ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та практики Європейського суду з прав людини, та звільняє особу від обов`язку доводити свою непричетність до вчинення порушення.
Відповідно до вимог ст. 245 КУпАП, завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.
Як передбачено ст. 280 КУпАП, орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.
Згідно зі ст. 252 КпАП України, орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що грунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.
Як передбачено ст. 9 КУпАП, адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність. Адміністративна відповідальність за правопорушення, передбачені цим Кодексом, настає, якщо ці порушення за своїм характером не тягнуть за собою відповідно до закону кримінальної відповідальності.
Склад правопорушення - сукупність передбачених законом об`єктивних і суб`єктивних ознак діяння, які характеризують (визначають) його як правопорушення і є підставою для притягнення суб`єкта правопорушення до юридичної відповідальності. Об`єктивна сторона правопорушення - це сукупність ознак, що характеризують зовнішню сторону складу правопорушення, тобто об`єктивні ознаки зовнішнього прояву правопорушення й об`єктивних умов його здійснення. Суб`єктивна сторона правопорушення характеризується наявністю вини у формі прямого чи непрямого умислу.
За диспозицією ч. 1 ст. 89 КУпАП ( у редакції, чинній на момент вчинення правопорушення) адміністративна відповідальність настає за жорстоке поводження з тваринами знущання над тваринами, завдання побоїв або вчинення інших насильницьких дій, що завдали тварині фізичного болю, страждань і не спричинили тілесних ушкоджень, каліцтва чи загибелі, залишення тварин напризволяще, у тому числі порушення правил утримання тварин.
Склад правопорушення це наявність об`єктивних та суб`єктивних ознак, за наявності яких діяння вважається адміністративним правопорушенням. Відсутність хоча б однієї з цих ознак означає відсутність складу в цілому.
Особу може бути визнано винною у вчиненні адміністративного правопорушення, виключно в разі встановлення в її діянні всіх ознак складу інкримінованого їй адміністративного правопорушення, тобто наявність усіх необхідних елементів об`єктивних та суб`єктивних ознак, які характеризують діяння як правопорушення. Відсутність одного з елементів юридичних ознак складу правопорушення не утворює складу правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 89 КУпАП.
Відповідно до ст. 1 Закону України "Про захист тварин від жорстокого поводження" - є жорстоке поводження з тваринами - знущання над тваринами, у тому числі безпритульними, що спричинило мучення, завдало їм фізичного страждання, тілесні ушкодження, каліцтво або призвело до загибелі, нацьковування тварин одна на одну та на інших тварин, вчинене з хуліганських чи корисливих мотивів, залишення домашніх та сільськогосподарських тварин напризволяще, у тому числі порушення правил утримання тварин.
Суб`єктивна сторона даного правопорушення передбачає відповідальність за дії вчинені з прямим умислом.
У судовому засіданні свідок ОСОБА_5 пояснила, що 20.07.2021 вона чекала дитину та бачила, як ОСОБА_6 разом зі своїм сином та іншими дітьми грали у футбол на спортмайданчику. ОСОБА_7 вийшла зі своїми двома собаками, одна з яких одразу побігла на спортивний майданчик та почала спорожнятися, на що Мірцхулава зробив зауваження господарці собаки та ногою відштовхнув собаку з майданчика. Наслідки для собаки ніякі не настали, вона потім неодноразово бачила цю собаку, яка гуляла з господарем.
Аналізуючи наявні в матеріалах справи докази, суд дійшов висновку, що вина ОСОБА_8 у вчиненні ч. 1 ст. 89 КУпАП не знайшла свого підтвердження, а матеріали провадження не містять достатньої кількості належних та допустимих доказів, які б вказували на наявність в його діях такого складу адміністративного правопорушення, оскільки не встановлено умислу на спричинення фізичного болю тварині, а докази, які маються у матеріалах справи і досліджені у судовому засіданні не спростовують показання особи, яка притягається до адміністративної відповідальності та показання свідка у судовому засіданні.
Крім того, у протоколі про адміністративне правопорушення відсутні дані, якій саме собаці було завдано удару та як наслідок фізичного болю, що унеможливлює ідентифікувати цю собаку та надати будь-яку оцінку доказам: протоколу УЗД від 24.07.2021, висновку ветлікаря від 24.07.2021 та іншим доказам, які містяться у матеріалах справи.
При цьому, суд зазначає, що дані про будь-яких свідків, у порушення вимог ст. 256 КУпАП та Інструкції з оформлення матеріалів про адміністративні правопорушення в органах поліції, яка затверджена наказом Міністерства внутрішніх справ України № 1376 від 06 листопада 2015 року (далі Інструкція № 1376), у протоколі не зазначені, тоді як до протоколу додані письмові пояснення ОСОБА_9 та ОСОБА_10 .
До того ж, частиною 2 ст. 254 КУпАП встановлено, що протокол про адміністративне правопорушення, у разі його оформлення, складається не пізніше двадцяти чотирьох годин з моменту виявлення особи, яка вчинила правопорушення, тоді як із заяви ОСОБА_11 убачається, що вона 24 липня 2021 року зазначила конкретні дані особи, яка на її думку вчинила адміністративне правопорушення, тоді як протокол, у порушення вищевказаних норм, був складений майже через місяць 20 серпня 2021 року.
Згідно зі статтею 62 Конституції України обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.
Відповідно до ст. 247 КУпАП визначені обставини, що виключають провадження у справі про адміністративне правопорушення, серед яких пунктом 1 визначено відсутність події і складу адміністративного правопорушення.
Згідно з ч. 3 ст. 284 КУпАП, постанова про закриття виноситься при наявності обставин, передбачених статтею 247 цього Кодексу.
Керуючись ст. ст. 247, 283, 284 КУпАП, суддя
постановив:
Провадження по справі відносно ОСОБА_1 за вчинення правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 89 КУпАП, закрити у зв`язку з відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.
Постанова судді у справі про адміністративне правопорушення може бути оскаржена особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником протягом десяти днів з дня винесення постанови. Апеляційна скарга подається до Харківського апеляційного суду через Дергачівський районний суд Харківської області.

Суддя І. М. Нечипоренко