Справа№409/1734/21
Пров.№3/409/421/21

П О С Т А Н О В А
04 жовтня 2021 року смт. Білокуракине
Суддя Білокуракинського районного суду Луганської області Титов А.О., розглянувши адміністративний матеріал, який надійшов з Головного управління ДПС у Луганській області, про притягнення до адміністративної відповідальності
ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , -
за ч. 1 ст.163-1 КУпАП, -
До Білокуракинського районного суду Луганської області з Головного управління ДПС у Луганській області надійшли матеріали про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за частиною 1 статті 163-1 КУпАП.
Вирішуючи питання про наявність або відсутність правових підстав для притягнення особи до адміністративної відповідальності, суд враховую наступне.
Як обов`язок щодо належного складання протоколу про адміністративне правопорушення, який відповідно до положень статті 251 КУпАП є одним з доказів в справі про адміністративне правопорушення та повинен відповідати вимогам ст. 256 КУпАП, так і обов`язок надання доказів на підтвердження викладених в протоколі відомостей, покладається на особу, уповноважену на складання відповідного протоколу.
Диспозицією частини 1 статті 163-1 КУпАП передбачена відповідальність за відсутність податкового обліку, порушення керівниками та іншими посадовими особами підприємств, установ, організацій встановленого законом порядку ведення податкового обліку, у тому числі неподання або несвоєчасне подання аудиторських висновків, подання яких передбачено законами України.
Таким чином, зазначена норма носить бланкетний характер, а тому серед ознак суті адміністративного правопорушення обов`язково повинно бути посилання на конкретний нормативно-правовий акт, яким встановлюються відповідні правила та якого не дотрималась особа, яка притягається до адміністративної відповідальності, порушивши тим самим законодавчі приписи
Конкретизований зміст бланкетної диспозиції передбачає певну деталізацію відповідних положень інших нормативно-правових актів, що наповнює норму більш конкретним змістом, для встановлення саме тих ознак, які мають значення для правової кваліфікації за відповідною статтею чи частиною статті КУпАП.
При цьому, формулювання суті правопорушення не може обмежуватись посиланням на нормативний акт, а повинно також містити відомості про вчинене правопорушення згідно з диспозицією частини 1 статті 163-1 КУпАП з конкретизацією суті порушення у відповідності до порушених особою норм податкового законодавства.
В той же час, у даному випадку, протокол про адміністративне правопорушення не містить посилань на норми Податкового кодексу України або інших нормативно-правових актів, вимоги яких порушено особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, а формулювання суті правопорушення обмежується наступним: «Вчинила правопорушення щодо дотримання податкового законодавства при поданні контролюючому органу річної фінансової звітності, яка підлягає оприлюдненню разом з аудиторським звітом».
Таким чином, протокол про адміністративне правопорушення не відповідає вимогам статті 256 КУпАП, оскільки, з огляду на бланкетний характер частини 1 статті 163-1 КУпАП та відсутність посилання на норми податкового або ж іншого законодавства, не містить суті вчиненого правопорушення.
Крім того, суд звертає увагу на те, що у даній справі протокол про адміністративне правопорушення був складений за відсутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, да з цього приводу зазначає наступне.
Згідно з вимогами частин 1 та 2 статті 254 Кодексу України про адміністративні правопорушення (далі КУпАП), про вчинення адміністративного правопорушення складається протокол уповноваженими на те посадовою особою або представником громадської організації чи органу громадської самодіяльності.
Протокол про адміністративне правопорушення, у разі його оформлення, складається не пізніше двадцяти чотирьох годин з моменту виявлення особи, яка вчинила правопорушення, у двох примірниках, один із яких під розписку вручається особі, яка притягається до адміністративної відповідальності.
При цьому, за положеннями частин 2, 3 та 4 статті 256 КУпАП, протокол підписується особою, яка його склала, і особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, при наявності свідків і потерпілих протокол може бути підписано також і цими особами.
У разі відмови особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, від підписання протоколу, в ньому робиться запис про це. Особа, яка притягається до адміністративної відповідальності, має право подати пояснення і зауваження щодо змісту протоколу, які додаються до протоколу, а також викласти мотиви свого відмовлення від його підписання.
При складенні протоколу особі, яка притягається до адміністративної відповідальності, роз`яснюються його права і обов`язки, передбачені статтею 268 цього Кодексу, про що робиться відмітка у протоколі.
З правового аналізу вищевказаних норм КУпАП вбачається, що складенню протоколу про адміністративне правопорушення передує виявлення особи, яка вчинила правопорушення, після чого, уповноважена на це посадова особа, у строк не пізніше двадцяти чотирьох годин з моменту такого виявлення, складає протокол, при цьому, обов`язково роз`яснюючи особі, що притягається до адміністративної відповідальності, її права і обов`язки, передбачені статтею 268 КУпАП, особі надається права подати пояснення і зауваження щодо змісту протоколу, після чого протокол підписується особою, яка притягається до адміністративної відповідальності.
КУпАП передбачає єдине виключення, за якого протокол може не бути підписаним особою, яка притягається до адміністративної відповідальності це випадок відмови такої особи від підписання протоколу. У такому випадку, про ці обставини здійснюється відповідний запис.
Таким чином, за вищевказаними положеннями КУпАП, присутність особи, що притягається до адміністративної відповідальності під час складання протоколу про адміністративне правопорушення є обов`язковою, оскільки виконати вищенаведені імперативні вимоги КУпАП щодо ознайомлення особи з її правами та обов`язками при складанні протоколу, вимоги про реалізацію права особи на надання пояснень і зауважень до протоколу, вимоги про підписання особою протоколу та вимоги про наданні особі другого примірнику протоколу неможливо виконати без присутності такої особи.
Проте, як було зазначено вище, особою, уповноваженою на складання протоколу про адміністративне правопорушення таких протокол складено за відсутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності тобто із порушенням вищевказаних норм КУпАП.
Суд звертає увагу на те, що протокол про адміністративне правопорушення може бути використаний як доказ у справі тільки в тому випадку, якщо він складений в порядку, передбаченому законом.
При цьому необхідно враховувати, що у справі про адміністративне правопорушення, такий протокол є не лише джерелом доказів, а й є процесуальним рішенням уповноважена його складати, що вказує на ініціювання справи про адміністративне правопорушення, тому такий протокол є не тільки обов`язковим процесуальним документом в якому формулюється суть правопорушення, але і займає ключове положення серед інших доказів.
За викладеного, протокол про адміністративне правопорушення у даному випадку не є належним доказом у справі, оскільки не відповідає вимогам статті 256 КУпАП щодо, серед іншого, зазначення суті правопорушення, а також не відповідає вимогам статей 256 та 268 КУпАП, оскільки складений за відсутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності.
В свою чергу інший доказ у справі акт про результати камеральної перевірки, з огляду на вищезазначені процедурні порушення при складанні протоколу про адміністративне правопорушення, не є достатнім для визнання особи винною у вчиненні адміністративного правопорушення.
Положеннями ст. 280 КУпАП передбачено, що необхідною умовою для притягнення особи до адміністративної відповідальності є встановлення на підставі належних та допустимих доказів факту вчинення певного діяння такою особою та наявність в діянні цієї особи, що є суб`єктом правопорушення, всіх обов`язкових ознак складу певного адміністративного правопорушення.
Відповідно до положень пункту 1 статті 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю, за обставин відсутності події і складу адміністративного правопорушення
Приймаючи до уваги викладене, суд вважає, що обставини, які викладені в протоколі не містять всіх істотних ознак складу правопорушення, передбаченого частиною 1 стаття 163-1 КУпАП, а тому провадження у справі про адміністративне правопорушення необхідно закрити відповідно до вимог пункту частини 1 статті 247 КУпАП, у зв`язку з відсутністю складу адміністративного правопорушення.
Керуючись ст. ст. 33-35, ч. 1 ст.163-1, п. 7 ч. 1 ст. 247, 280, 283, 284, 294 Кодексу України про адміністративні правопорушення, -
Провадження у справі про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого частиною 1 статті 163-1 КУпАП закрити.
Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Постанова може бути оскаржена протягом 10 днів з дня її винесення до Луганського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги через Білокуракинський районний суд Луганської області.

Суддя Білокуракинського

районного суду Луганської області А. О. Титов