Провадження №: 3/755/5642/21
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"25" серпня 2021 р. м. Київ

Суддя Дніпровського районного суду м. Києва Сазонова М.Г., розглянувши справу про адміністративне правопорушення про притягнення:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , що проживає за адресою: АДРЕСА_1 ,

до адміністративної відповідальності за ч. 3 ст. 164-14 КУпАП,

УСТАНОВИВ:

Відповідно до протоколу № 31/45/2021 від 07 червня 2021 року виявлено порушення ОСОБА_1 законодавства про закупівлі, а саме - невідхилення тендерної пропозиції ТОВ «ПОНТЕМ.УА», яка підлягала відхиленню відповідно до Закону, що відображено у висновку про результати моніторингу процедури закупівлі, який оприлюднено в електронній системі закупівель 02 квітня 2021. В ході здійснення моніторингу процедури закупівлі у Замовника, який розташований за адресою: 02105, місто Київ, проспект Миру, буд. 6-а, установлено, що на порушення вимог абз. 3 п. 1 ч. 1 ст. 31 Закону Замовник не відхилив тендерну пропозицію ТОВ «ПОНТЕМ.УА», як таку, що не відповідала кваліфікаційному критерію та уклав з ним договір, а саме: учасник ТОВ «ПОНТЕМ.УА» у своїй тендерній пропозиції не надав листи-згоди на обробку персональних даних ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , чим не дотримався вимог додатку 6 тендерної документації. Дії особи кваліфіковані за ч. 3 ст. 164-14 КУпАП.

В судове засідання ОСОБА_1 двічі не прибула. Про дату, час та місце розгляду справи повідомлялась належним чином. Крім того, відомості про час розгляду справи оприлюднені на офіційному сайті Дніпровського районного суду м. Києва, який є загальнодоступним. При цьому, ОСОБА_1 було достовірно відомо про наявність в суді справи про адміністративне правопорушення стосовно неї. Так, ОСОБА_1 була обізнана щодо вищевказаної події, їй було повідомлено, у вчиненні якого адміністративного правопорушення їй висувається обвинувачення, тому, зважаючи на це, вона мала реальну можливість та нагоду поцікавитись про стан та перебіг справи щодо неї або стежити за ходом справи за допомогою офіційних джерел, таких як веб-сторінка суду.

Водночас, суддя бере до уваги практику Європейського суду з прав людини, відповідно до якої сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватись належними їй процесуальними правам та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

За таких обставин вважаю за можливе розглянути справу у відсутність особи, яка притягається до адміністративної відповідальності.

Дослідивши матеріали справи, суддя дійшов наступних висновків.

Частиною третьою ст. 164-14 КУпАП, передбачено адміністративну відповідальність за придбання товарів, робіт і послуг до/без проведення процедур закупівель/спрощених закупівель відповідно до вимог закону; застосування конкурентного діалогу або торгів з обмеженою участю, або переговорної процедури закупівлі на умовах, не передбачених законом; невідхилення тендерних пропозицій, які підлягали відхиленню відповідно до закону; відхилення тендерних пропозицій на підставах, не передбачених законом або не у відповідності до вимог закону (безпідставне відхилення); укладення з учасником, який став переможцем процедури закупівлі, договору про закупівлю, умови якого не відповідають вимогам тендерної документації та/або тендерної пропозиції переможця процедури закупівлі; внесення змін до істотних умов договору про закупівлю у випадках, не передбачених законом; внесення недостовірних персональних даних до електронної системи закупівель та неоновлення у разі їх зміни; порушення строків оприлюднення тендерної документації.

Згідно ст. 7 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності. Застосування уповноваженими на те органами і посадовими особами заходів адміністративного впливу провадиться в межах їх компетенції, у точній відповідності з законом.

Відповідно до ст. 9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Згідно зі ст. 245 КУпАП, завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

Відповідно до ст. 280 КУпАП суд при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Згідно з положеннями ст.ст. 10-12 КУпАП адміністративне правопорушення визнається вчиненим умисно, коли особа, яка його вчинила, усвідомлювала протиправний характер своєї дії чи бездіяльності, передбачала її шкідливі наслідки і бажала їх або свідомо допускала настання цих наслідків, адміністративне правопорушення визнається вчиненим з необережності, коли особа, яка його вчинила, передбачала можливість настання шкідливих наслідків своєї дії чи бездіяльності, але легковажно розраховувала на їх відвернення або не передбачала можливості настання таких наслідків, хоч повинна була і могла їх передбачити, посадові особи підлягають адміністративній відповідальності за адміністративні правопорушення, зв`язані з недодержанням установлених правил у сфері охорони порядку управління, державного і громадського порядку, природи, здоров`я населення та інших правил, забезпечення виконання яких входить до їх службових обов`язків.

За змістом ст.ст. 251, 254, 256 КУпАП протокол про адміністративне правопорушення є не лише джерелом доказів у справі, а і актом звинувачення відповідної особи у вчиненні конкретного адміністративного правопорушення, який має відповідати вказаним нормам права та за яким може бути прийняте

Згідно з приписами ч. 2 ст. 254 КУпАП протокол про адміністративне правопорушення, у разі його оформлення, складається не пізніше двадцяти чотирьох годин з моменту виявлення особи, яка вчинила правопорушення, у двох примірниках, один із яких під розписку вручається особі, яка притягається до адміністративної відповідальності.

Особливості притягнення до відповідальності винних осіб у даних правовідносинах визначено положеннями Закону України «Про публічні закупівлі». Так, згідно вимог ст. 8 вказаного Закону за результатами моніторингу процедури закупівлі посадова особа органу державного фінансового контролю складає та підписує висновок про результати моніторингу процедури закупівлі, який підлягає оприлюдненню в електронній системі закупівель протягом трьох робочих днів з дня його складання, у разі незгоди замовника з інформацією, викладеною у висновку, він має право оскаржити висновок до суду протягом 10 робочих днів з дня його оприлюднення, про що зазначається в електронній системі закупівель протягом наступного робочого дня з дня оскарження висновку до суду, якщо замовник не усунув визначене у висновку порушення, що призвело до невиконання ним вимог, передбачених цим Законом, а також висновок не оскаржено до суду, орган державного фінансового контролю після закінчення строку на оскарження до суду, за результатами моніторингу вчиняє дії щодо притягнення до адміністративної відповідальності за порушення законодавства у сфері публічних закупівель.

Так, матеріали справи не містять доказів того, що висновок про результати моніторингу процедури закупівлі від 02.04.2021 року № 283, складений державним аудитором Виноградовим Є., був оприлюднений у визначений Законом України «Про публічні закупівлі» строк в електронній системі закупівель.

Крім того, в порушення вимог ст. 256 КУпАП протокол не містить відомостей щодо таких обов`язкових ознак правопорушення, як час та місце його вчинення, що унеможливлює вирішення суддею питання дотримання строку притягнення особи до адміністративної відповідальності.

Водночас матеріали справи не містять доказів того, що ОСОБА_1 взагалі є посадовою особою, яка уповноважена на здійснення контролю за дотриманням тендерним комітетом вимог Закону України «Про публічні закупівлі». Так, для притягнення особи до адміністративної відповідальності за вказаною нормою права, вона має набути статусу суб`єкта правопорушення, а саме - статусу особи, уповноваженої на організацію та проведення процедури закупівлі/спрощеної закупівлі у відповідності до положень ст. 11 Закону України «Про публічні закупівлі».

Таким чином, оскільки надісланий для розгляду судом протокол про адміністративне правопорушення не відповідає вимогам ст. 256 КУпАП та п. 7 Порядку оформлення Держаудитслужбою та її міжрегіональними територіальними органами матеріалів про адміністративні правопорушення, затвердженого наказом Державної аудиторської служби України № 168 від 01 грудня 2016 року (з наступними змінами), така невідповідність позбавляє протоколи ознак законних актів звинувачення ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, які б можна було оцінювати у відповідності до вимог ст. 280 КУпАП та вирішити питання її адміністративної відповідальності на підставі наведених у протоколі даних. Таким чином, вказані у протоколі подія та склад адміністративного правопорушення в силу приведених суттєвих недоліків звинувачувального акту, виправити які у законний спосіб на даній стадії судового провадження неможливо, не можуть бути предметом судового дослідження.

При цьому КУпАП не визначає права суду на повернення матеріалів про адміністративні правопорушення на доопрацювання чи належне оформлення шляхом винесення відповідної постанови та не конкретизує підстав для цього.

Зі змісту протоколу про адміністративне правопорушення не вбачається, що встановлені недоліки протоколу можуть бути усунуті шляхом направлення цього протоколу для належного оформлення, враховуючи наявність законодавчої заборони вносити додаткові записи до протоколу про адміністративне правопорушення після його підписання особою, стосовно якої він складений, тому суддя не вбачає підстав для повернення протоколу про адміністративне правопорушення, що не відповідає вимогам ст. 256 КУпАП, на дооформлення.

Стандарт доведення вини «поза розумним сумнівом» означає, що при доведенні винуватості особи не повинно залишатися жодного «розумного сумніву» в цьому, тоді як наявність такого «розумного сумніву» у винуватості особи є підставою для його виправдання. Недоведена вина прирівнюється до доведеної невинуватості. Згідно приписів ст. 62 Конституції України обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, отриманих незаконним шляхом, а також на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь. При цьому, всі викладені в протоколі про адміністративне правопорушення обставини повинні бути належним чином перевірені та доводитися сукупністю належних і допустимих доказів.

За таких обставин, враховуючи, що протокол про адміністративне правопорушення містить суттєві недоліки, які унеможливлюють встановлення наявності чи відсутності провини ОСОБА_1 у скоєнні правопорушення, доходжу висновку, що провадження у справі підлягає закриттю на підставі п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП у зв`язку з відсутністю в діях особи події та складу адміністративного правопорушення.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 247, 283-285, 294, суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

Провадження у справі про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 закрити за відсутністю в діях особи події та складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 164-14 КУпАП.

Постанова може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом десяти днів з дня її винесення через Дніпровський районний суд м. Києва.

Суддя: М.Г. Сазонова