Справа № 699/705/21
Номер провадження № 3/699/437/21
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

15.09.2021 року м.Корсунь-Шевченківський

Суддя Корсунь-Шевченківського районного суду Черкаської області Літвінова Г.М., за участю секретаря судового засідання Сміян А.В., особи, щодо якої складено протокол про адміністративне правопорушення ОСОБА_1 , захисника Кузьмінського О.О., прокурора Кривошиї І.М.,

розглянувши у відкритому судовому засідання зі здійсненням фіксування адміністративний матеріал, який надійшов від Управління стратегічних розслідувань в Черкаській області Департаменту стратегічних розслідувань Національної поліції України, про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, місце реєстрації: АДРЕСА_1 , паспорт НОМЕР_1 , виданий 06.06.2002, Корсунь-Шевченківським РВ УМВС України в Черкаській області, РНОКПП НОМЕР_2 , інші дані суду не відомі,

за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 172-7 Кодексу України про адміністративні правопорушення

УСТАНОВИВ:

До Корсунь-Шевченківського районного суду Черкаської області від Управління стратегічних розслідувань в Черкаській області Департаменту стратегічних розслідувань Національної поліції України, 26.07.2021 надійшов матеріал про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за ч. 1 ст. 172-7 КУпАП на підставі протоколу про адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією від 08.07.2021 № 268/2021 (далі протокол).

З проколу вбачається, що ОСОБА_1 , будучи депутатом Корсунь-Шевченківської міської ради та відповідно до підпункту «б» п. 1 ч. 1 ст. 3 Закону України «Про запобігання корупції» суб`єктом відповідальності за правопорушення, пов`язані з корупцією в порушення вимог п. 2 ч. 1 ст. 28 Закону не повідомив у встановленому Законом порядку про наявність у нього реального конфлікту інтересів, приймаючи участь у голосуванні «за» свою кандидатуру під час розгляду питання про обрання секретаря Корсунь-Шевченківської міської ради 12.04.2021 при повторному розгляді Корсунь-Шевченківською міською радою рішення сесії № 5-1/VІІІ від 26.03.2021 «Про обрання секретарем Корсунь-Шевченківської міської ради», чим вчинив адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією, передбачене ч. 1 ст. 172-7 КУпАП.

У протоколі зазначено, що ОСОБА_1 мав приватний інтерес, який полягав у сприянні своєму обранні, а далі призначенні на посаду секретаря Корсунь-Шевченківської міської ради, що прямо пов`язано з його соціальним статусом та фінансовим становищем.

Зазначено, що між приватним інтересом ОСОБА_1 та його представницькими повноваженнями, пов`язаними з голосуванням за прийняття рішення «Про повторний розгляд рішення сесії Корсунь-Шевченківської міської ради від 26.03.2021 року № 5-1/VІІІ «Про обрання секретаря Корсунь-Шевченківської міської ради» виникла суперечність, що мала вплив на об`єктивність та неупередженість прийняття ним відповідного рішення під час голосування на сесії.

Всупереч вимогам чинного законодавства, ОСОБА_1 не повідомив відповідний колегіальний орган про наявність у нього реального конфлікту інтересів.

Дії ОСОБА_1 кваліфіковано за ч. 1 ст. 172-7 КУпАП.

У судовому засіданні ОСОБА_1 вину у вчиненні правопорушення не визнав. Пояснив, що під час засідання сесії оголошував про наявність конфлікту інтересів. Подав клопотання про витребування доказу, а саме відеозапису засідання відповідної сесії від 12.04.2021. Клопотання судом було задоволено.

На виконання постанови суду Корсунь-Шевченківська міська ради надала до матеріалів справи 5 дисків з відеозаписами засідання сесії. Під час перегляду відеозапису на диску № 1 сторона захисту заявила клопотання, у якому просила не досліджувати зазначені відеозаписи, оскільки кожен з них триває кілька годин, а ОСОБА_1 не пам`ятає точно, у який момент оголошував про наявність конфлікту інтересів. Сторона захисту зазначила, що усвідомлює наслідки відмови від дослідження доказів, які сама ж просила залучити на підтвердження своєї позиції.

Разом з тим, сторона захисту подала письмову заяву про закриття провадження у справі у зв`язку з відсутністю у діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення.

Зазначену позицію обґрунтовано тим, що обрання секретаря місцевої ради з числа депутатів є засобом формування органів місцевого самоврядування і кожен з числа депутатів може бути обраний на цю посаду. Реалізація конституційного права бути обраним на посаду при формуванні представницьких органів влади не є приватним інтересом, натомість відповідає суспільним потребам. Матеріали справи не доводять наявність об`єктивних та суб`єктивних ознак наявності реального конфлікту інтересів, наявність суперечки між приватним інтересом ОСОБА_1 та представницькими повноваженнями.

Прокурор у судовому засіданні просив притягнути ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст.172-7 КУпАП, з накладенням стягнення в межах санкції даної статті.

Дослідивши матеріали справи, заслухавши пояснення учасників, суд дійшов наступного.

Частинами 1, 2 ст. 7 КУпАП передбачено, що ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

Статтею 251 КУпАП визначено, що доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених ст. 255 цього Кодексу.

Статтею 252 КУпАП визначено, що орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Водночас стаття 280 КУпАП покладає обов`язок на орган (посадову особу) при розгляді справи про адміністративне правопорушення з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, а також з`ясувати інші обставини, що мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Притягнення особи до адміністративної відповідальності можливе лише за наявності події адміністративного правопорушення та вини особи у його вчиненні, яка підтверджена належними, допустимими, достовірними й достатніми доказами, які отримані з передбачених законом джерел, у передбачений законом спосіб, зафіксовані у належній процесуальній формі, узгоджуються між собою як у цілому, так і в деталях, та доповнюють один одного.

Згідно зі стандартом доказування «поза розумним сумнівом», який застосовується при оцінці доказів, такі докази можуть «випливати зі співіснування достатньо переконливих, чітких і узгоджених між собою висновків чи схожих неспростовних презумпції факту».

У процесі розгляду справи встановлено, що 26.03.2021 рішенням Корсунь-Шевченківської міської ради № 5-1/VІІІ секретарем зазначеної ради обрано ОСОБА_1 (а.с. 37). Матеріали справи не містять відомостей, чи брав участь ОСОБА_1 у голосуванні при вирішенні цього питання. Оскільки адміністративний матеріал розглядається судом виключно в межах пред`явленого ОСОБА_1 обвинувачення, суд констатує відсутність в адміністративному матеріалі інформації про наявність будь-яких порушень корупційного законодавства, допущених при ухваленні цього рішення.

Разом з тим, міський голова м. Корсунь-Шевченківський ОСОБА_2 своїм розпорядженням від 30.03.2021 № 53 зупинив дію рішення міської ради від 26.03.2021 та ухвалив повторно розглянути на сесії питання обрання секретаря Корсунь-Шевченківської міської ради (а.с. 36).

На шостій позачерговій сесії 8 скликання Корсунь-Шевченківської міської ради від 12.04.2021 було ухвалено рішення № 6-2/ VІІІ «Про повторний розгляді рішення сесії Корсунь-Шевченківської міської ради від 26.03.2021 року № 5-1/VІІІ «Про обрання секретарем Корсунь-Шевченківської міської ради» у зв`язку із зупиненням дії рішення міським головою», яким відхилено зауваження Корсунь-Шевченківського міського голови ОСОБА_2 та підтверджено рішення сесії Корсунь-Шевченківської міської ради від 26.03.2021 (а.с. 21 зв).

З бланку результатів відкритого поіменного голосування при прийнятті рішень Корсунь-Шевченківською міською радою від 12.04.2021 вбачається, що за вищезазначене рішення № 6-2 ОСОБА_1 голосував «за» (а.с. 28).

Проте суд звертає увагу, що 12.04.2021 фактично не здійснювалося безпосереднє голосування за кандидатуру ОСОБА_3 як за кандидата у секретарі міської ради, тобто не вирішувалося питання обрання ОСОБА_1 секретарем ради, а лише підтверджувалося попереднє рішення ради від 26.03.2021.

Відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 28 Закону України «Про запобігання корупції», ОСОБА_1 , як особа, зазначена у пунктах 1, 2 частини першої статті 3 цього Закону, зобов`язаний повідомляти не пізніше наступного робочого дня з моменту, коли особа дізналася чи повинна була дізнатися про наявність у неї реального чи потенційного конфлікту інтересів безпосереднього керівника, а у випадку перебування особи на посаді, яка не передбачає наявності у неї безпосереднього керівника, або в колегіальному органі - Національне агентство чи інший визначений законом орган або колегіальний орган, під час виконання повноважень у якому виник конфлікт інтересів, відповідно.

Відповідно до ст. 59-1 Закону України «Про місцеве самоврядування», яка набрала чинності з 18.03.2021, сільський, селищний, міський голова, секретар, депутат сільської, селищної, міської ради, голова, заступник голови, депутат районної, обласної, районної у місті ради публічно повідомляє про конфлікт інтересів, який виник під час участі у засіданні ради, іншого колегіального органу (комісії, комітету, колегії тощо), відповідному колегіальному органу та не бере участі у розгляді, підготовці та прийнятті рішень відповідним колегіальним органом. Якщо неучасть осіб, зазначених у частині першій цієї статті, у прийнятті рішення призведе до втрати повноважності відповідної ради, іншого колегіального органу, особи, у яких наявний конфлікт інтересів, беруть участь у прийнятті радою, іншим колегіальним органом рішення, за умови публічного самостійного повідомлення про конфлікт інтересів під час засідання колегіального органу. Якщо повідомлення про конфлікт інтересів здійснено на засіданні ради, іншого колегіального органу, інформація про таке повідомлення обов`язково вноситься до протоколу засідання ради, іншого колегіального органу.

Разом з тим, у протоколі не зазначено, що ОСОБА_1 було порушено приписи ст. 59-1 вищевказаного закону. У складеному протоколі лише міститься посилання на порушення останнім приписів ст. 28 Закону України «Про запобігання корупції».

Слід зазначити, що відповідно до положень КУпАП, розгляд справи про адміністративне правопорушення проводиться лише в межах обставин, викладених у протоколі про адміністративне правопорушення, при цьому суд не наділений повноваженнями самостійно змінювати ані фактичні обставини, ані кваліфікацію, викладені у протоколі про адміністративне правопорушення.

Суд законодавчо позбавлений права збирати докази вини (брати на себе функції обвинувачення). Це підтверджено не тільки міжнародним правом, але і національною судовою практикою. Принцип диспозитивності є одним із засадничих в українському та міжнародному судочинстві.

Крім того, згідно з п. 4 ч. 3 ст. 129 Конституції України, однією із засад судочинства є змагальність сторін і закон не покладає на суд обов`язок збирати докази винуватості чи невинуватості особи.

Стаття 172-7 КУпАП, зокрема частини 1 та 2, передбачає відповідальність за неповідомлення про наявність реального конфлікту інтересів та вчинення дій чи прийняття рішень в умовах реального конфлікту інтересів.

Диспозиції цих частин статті є бланкетними і лише описують безпосередньо самі правопорушення, але для повного визначення ознак цих правопорушень відсилають до інших нормативно-правових чи підзаконних нормативно-правових актів, які визначають правові та організаційні засади функціонування системи запобігання корупції в Україні, зміст та порядок застосування превентивних антикорупційних механізмів, правила щодо усунення наслідків корупційних правопорушень.

Згідно з приміткою до ст. 172-7 КУпАП, під реальним конфліктом інтересів слід розуміти суперечність між приватним інтересом особи та її службовими чи представницькими повноваженнями, що впливає на об`єктивність або неупередженість прийняття рішень, або на вчинення чи невчинення дій під час виконання вказаних повноважень.

Аналогічне визначення реального конфлікту інтересів міститься і у ч. 1 ст. 1 Закону України «Про запобігання корупції», де розкривається зміст такого терміну як приватний інтерес, яким є будь-який майновий чи немайновий інтерес особи, у тому числі зумовлений особистими, сімейними, дружніми чи іншими позаслужбовими стосунками з фізичними чи юридичними особами, у тому числі такий, що виникає у зв`язку з членством або діяльністю в громадських, політичних, релігійних чи інших організаціях.

Виходячи із системного аналізу вказаних термінів, для встановлення факту реального конфлікту інтересів необхідно чітко установити, що а) приватний інтерес наявний, б) він суперечить службовим чи представницьким повноваженням і в) така суперечність реально впливає на об`єктивність чи неупередженість прийняття рішень чи вчинення дій.

Конфлікт інтересів повинен бути реальним (очевидним) і передбачуваним. Тобто, конфлікт інтересів має місце тоді, коли вказана суперечність фактично вплинула чи могла вплинути на об`єктивність або неупередженість прийняття рішень, на вчинення чи не вчинення дій під час виконання наданих особі службових повноважень.

Особа, щодо якої складено протокол, у встановленому порядку був обраний депутатом Корсунь-Шевченківської міської ради Черкаської області.

У протоколі зазначено, що ОСОБА_1 мав приватний інтерес, який полягав у сприянні своєму обранні, а далі призначенні на посаду секретаря Корсунь-Шевченківської міської ради, що прямо пов`язано з його соціальним статусом та фінансовим становищем.

Суд звертає увагу, що встановлення секретарю міської ради заробітної плати, надбавок до посадового окладу, премій та допомог визначено законодавством. Відповідно до ст. 21 Закону України «Про службу в органах місцевого самоврядування» умови оплати праці службових осіб органів місцевого самоврядування встановлюються Кабінетом Міністрів України. Розмір заробітної плати, владний статус та коло повноважень депутата визначені нормативними актами та відомі необмеженому колу осіб. Зміст вказаних категорії не підлягає коригуванню в залежності від особи, яка отримає перемогу в результаті виборів як кандидат у депутати, а потім буде обраний самими депутатами на посаду секретаря відповідної ради.

Крім того, приватним інтересом є будь-який майновий чи немайновий інтерес особи. Чинне антикорупційне законодавство взагалі не містить визначення майнового інтересу, а тому слід дійти висновку, що обвинувачувати особу в тому, що не визначено законом - протиправно. В силу ст. 62 Конституції України обвинувачення не може ґрунтуватися на припущеннях і усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

З огляду на викладене, відсутні підстави вважати, що уповноважений на складання протоколу орган правильно визначив зміст приватного інтересу та й взагалі його наявність.

Крім того, відповідно до частин 2 та 4 ст. 49 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні», депутат представляє інтереси всієї територіальної громади, має всю повноту прав, що забезпечують його активну участь у діяльності ради та утворюваних нею органів, несе обов`язки перед виборцями, радою та її органами, виконує їх доручення. Депутат зобов`язаний брати участь у роботі сесій ради, засідань постійної та інших комісій ради, до складу яких його обрано.

З огляду на викладене суд дійшов висновку, що під час голосування ОСОБА_1 12.04.2021 за рішення № 6-2/ VІІІ «Про повторний розгляді рішення сесії Корсунь-Шевченківської міської ради від 26.03.2021 року № 5-1/VІІІ «Про обрання секретарем Корсунь-Шевченківської міської ради» у зв`язку із зупиненням дії рішення міським головою», яким відхилено зауваження Корсунь-Шевченківського міського голови ОСОБА_2 та підтверджено рішення сесії Корсунь-Шевченківської міської ради від 26.03.2021, депутат ОСОБА_1 діяв в межах своїх повноважень та його дії були спрямовані на реалізацію представницького обов`язку, з огляду на що у нього не виникло реального конфлікту інтересів.

Оскільки суд дійшов висновку про відсутність реального конфлікту інтересів, то у ОСОБА_1 не виникло обов`язку про здійснення повідомлення про його наявність, що свідчить про відсутність у діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 172-7 КУпАП.

З огляду на наведене вбачаються підстави для закриття провадження у справі про адміністративні правопорушення згідно з п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП.

Керуючись статтями 172-7, 247, 283-284 КУпАП, суддя

ПОСТАНОВИВ:

Провадження у справі за протоколом про адміністративне правопорушення від 08.07.2021 № 268/2021 відносно ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, місце реєстрації: АДРЕСА_1 , паспорт НОМЕР_1 , виданий 06.06.2002, Корсунь-Шевченківським РВ УМВС України в Черкаській області, РНОКПП НОМЕР_2 , інші дані суду не відомі закрити у зв`язку з відсутністю складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 172-7 КУпАП.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Апеляційна скарга може бути подана до Черкаського апеляційного суду через Корсунь-Шевченківський районний суд Черкаської області протягом десяти днів з дня винесення даної постанови особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником, а також прокурором у випадках, передбачених частиною п`ятою статті 7 та частиною першою статті 287 цього Кодексу.

Повний текст постанови складено 17.09.2021.

Суддя Літвінова Г.М.