ДЗЕРЖИНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД МІСТА КРИВОГО РОГУ
ДНІПРОПЕТРОВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
Справа № 210/4555/21
Провадження № 3/210/1810/21
П О С Т А Н О В А

іменем України

"06" вересня 2021 р.

Суддя Дзержинського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області Чайкіна О.В., розглянувши матеріал, який надійшов з Криворізького відділення поліції №2 РУП ГУНП у Дніпропетровській області про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , не працює, місце проживання: АДРЕСА_1

за ч.1 ст. 184 Кодексу України про адміністративні правопорушення, -

ВСТАНОВИВ:

До Дзержинського районного суду міста Кривого Рогу надійшли протоколи про адміністративні правопорушення відносно ОСОБА_1 . за ч.1 ст. 184. Згідно з протоколом серії ВАБ №809964 , 04 серпня 2021 року о 13:22 год. громадянка ОСОБА_1 , ухилялась від виконання батьківських обов`язків відносно своєї малолітньої доньки, а сааме: зловживала алкогольними напоями, водить сторонніх осіб до помешкання в стані алкогольного спяніння, в квартирі антисанітарія, чим вчинила правопорушення, передбачене ч.1 ст. 184 КУпАП.

Отже, своїми діями ОСОБА_1 вчинила адміністративні правопорушення, передбачені за ч.1 ст. 184.

В судове засідання призначене на 26.08.2021 року та 06.09.2021 року, ОСОБА_1 не з`явилась причину неявки не повідомила, клопотання про відкладення розгляду справи не надала.

Неявка особи, відносно якої складено протокол про адміністративне правопорушення, належним чином повідомленої про час та місце судового розгляду справи являється її волевиявленням, яке свідчить про відмову від реалізації свого права на безпосередню участь у судовому розгляді справи та інших процесуальних прав, причини неявки суду не повідомлені, клопотань про розгляд справи за відсутністю чи відкладення розгляду справи не надано, присутність особи згідно статті 268 Кодексу України про адміністративні правопорушення не є обов`язковою, а тому її неявка не може бути перешкодою для розгляду судом справи.

Особа, яка притягається до адміністративної відповідальності повинна добросовісно використовувати свої процесуальні права. Процесуальні кодекси, як і інші закони, розраховані на добросовісне їх використання.

Європейський суд з прав людини в своїх рішеннях, зокрема «Юніон Аліментаріа Сандерс С.А. проти Іспанії» від 07 липня 1989 року, виходить з того, що у випадках коли поведінка учасників судового засідання свідчить про умисний характер їх дій направлений на невиправдане затягування процесу чи зловживання своїм процесуальним правом, суд має реагувати на вказані випадки законними засобами, аби не було знівельовано ключовий принцип - верховенство права.

Таким чином, ОСОБА_1 не позбавлена обов`язку цікавитись щодо того, на якому етапі розгляду перебуває справа відносно неї, отже нехтування ним своїми процесуальними обов`язками об`єктивними причинами не обумовлено, а тому суддя вважає такі дії позицією захисту, спрямованою на уникнення від відповідальності за скоєння адміністративного правопорушення, а тому вважає за можливим проводити розгляд справи без її участі.

Статтею 184 ч. 1 КУпАП передбачена відповідальність за ухилення батьків або осіб, які їх замінюють, від виконання передбачених законодавством обов`язків щодо забезпечення необхідних умов життя, навчання та виховання неповнолітніх дітей .

Відповідно до ст. 12 Закону України "Про охорону дитинства" від 26 квітня 2001 року, N 2402-III, на кожного з батьків покладається однакова відповідальність за виховання, навчання і розвиток дитини. Батьки або особи, які їх замінюють, мають право і зобов`язані виховувати дитину, піклуватися про її здоров`я, фізичний, духовний і моральний розвиток, навчання, створювати належні умови для розвитку її природних здібностей, поважати гідність дитини, готувати її до самостійного життя та праці. Виховання дитини має спрямовуватися на розвиток її особистості, поваги до прав, свобод людини і громадянина, мови, національних історичних і культурних цінностей українського та інших народів, підготовку дитини до свідомого життя у суспільстві в дусі взаєморозуміння, миру, милосердя, забезпечення рівноправності всіх членів суспільства, злагоди та дружби між народами, етнічними, національними, релігійними групами. Батьки або особи, які їх замінюють, несуть відповідальність за порушення прав і обмеження законних інтересів дитини на охорону здоров`я, фізичний і духовний розвиток, навчання, невиконання та ухилення від виконання батьківських обов`язків відповідно до закону.

Згідно зі ст. 155 СК України, здійснення батьками своїх прав та виконання обов`язків мають ґрунтуватися на повазі до прав дитини та її людської гідності. Батьківські права не можуть здійснюватися всупереч інтересам дитини. Відмова батьків від дитини є не правозгідною, суперечить моральним засадам суспільства. Ухилення батьків від виконання батьківських обов`язків є підставою для покладення на них відповідальності, встановленої законом.

Об`єктом правопорушення, відповідальність за вчинення якого передбачена у ст. 184 КУпАП, є суспільні відносини у сфері охорони прав та інтересів неповнолітніх.

Згідно з протоколом серії ВАБ №809964 від 06.08.2021 року, громадянка ОСОБА_1 ухилилась від виконання батьківських обов`язків відносно своєї малолітньої доньки ОСОБА_2 ІНФОРМАЦІЯ_2 , а саме не забезпечила їй належних санітарно-гігієнічних умов для повноцінного розвитку та життєдіяльності, зловживала алкогольними напоями,водила осіб в стані алкогольного спяніння до помешкання , чим вчинила адміністративні правопорушення.

Вказані обставини встановлені на підставі візиту до ОСОБА_1 інспектором ЮП ВП Криворізького РУП в Дніпропетровській області Ткаченко Т.В.

Таким чином, вина ОСОБА_1 у вчиненні правопорушення, передбаченого ч.1 ст.184КУпАП підтверджується наявними в матеріалах справи доказами, а саме, обставинами, викладеними в протоколах про адміністративне правопорушення, поясненнями, копією паспорту особи, що притягається до адміністративної відповідальності, копіями свідоцтв про народження малолітніх дітей.

Обставин, передбачених ст. 34,35 КУпАП, судом не встановлено.

При визначенні виду та розміру адміністративного стягнення, суддя враховує характер вчиненого правопорушення, всі обставини справи в їх сукупності, бере до уваги особу правопорушника, та застосовує до нього адміністративне стягнення у вигляді штрафу, передбаченого санкцією ст. 184 ч. 3 КУпАП, що буде достатнім для виконання завдань провадження у справах про адміністративні правопорушення та здійснення виховного впливу на правопорушника.

На підставі ст. 40-1 КУпАП, з правопорушника на користь держави підлягає стягненню судовий збір у сумі 454 гривень.

Керуючись ст. ст. 34, 35, 41, 184, 245, 280, 283 КУпАП, -

ПОСТАНОВИВ:

Визнати винною ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , не працює, місце проживання: АДРЕСА_1 , за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 184 КУпАП, та застосувати до неї адміністративне стягнення у вигляді штрафу у розмірі п`ятдесяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 850 грн. (вісімсот п`ятдесят гривень).

Стягнути з ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , судовий збір в розмірі 454 грн. (чотириста п`ятдесят чотири гривні) на користь держави.

Строк пред`явлення до виконання три місяці.

Відповідно до ч. 1 ст. 307 Кодексу України про адміністративні правопорушення штраф має бути сплачений не пізніше як через п`ятнадцять днів з дня вручення йому постанови про накладення штрафу, крім випадків, передбачених ст. 300-1 цього Кодексу, а вразі оскарження такої постанови не пізніше як через п`ятнадцять днів з дня повідомлення про залишення скарги без задоволення.

Роз`яснити , що у випадку несплати накладеного на нього штрафу у передбачений законом строк, до нього може бути застосоване подвійне стягнення штрафу в порядку ст. 308 Кодексу України про адміністративні правопорушення, тобто у випадку примусового виконання постанови суду.

Постанова може бути оскаржена в апеляційному порядку протягом десяти днів з дня винесення постанови шляхом подання апеляційної скарги до Дніпровського апеляційного суду через Дзержинський районний суд міста Кривого Рогу особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником, а також прокурором у випадках, передбачених частиною п`ятою статті 7 та частиною першою статті 287 Кодексу України про адміністративні правопорушення. Апеляційна скарга, подана після закінчення цього строку, повертається апеляційним судом особі, яка її подала, якщо вона не заявляє клопотання про поновлення цього строку, а також якщо у поновленні строку відмовлено.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, за винятком постанов про застосування стягнення, передбаченого статтею 32 або 32-1 Кодексу України про адміністративні правопорушення.

Суддя: О. В. Чайкіна