П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

14.12.2021 м. Біла Церква

Суддя Білоцерківського міськрайонного суду Київської області Клепа Тетяна Володимирівна, розглянувши матеріали справи про адміністративне правопорушення, які надійшли з Білоцерківського районного управління поліції ГУНП в Київській області про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Богуслав, громадянина України, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , пенсіонера, РНОКПП: в матеріалах справи відсутній, раніше не притягувалася до адміністративної відповідальності

за ст. 173 Кодексу України про адміністративні правопорушення,

У С Т А Н О В И В:

Згідно протоколу про адміністративне правопорушення серії ВАБ №738569 від 18.10.2021, 13.10.2021 близько 10:00 год. в АДРЕСА_2 на подвір`ї спільного користування, ОСОБА_1 виражався нецензурною лайкою в бік свого сусіда ОСОБА_2 та погрожував йому фізичною розправою, чим вчинив дрібне хуліганство, за що відповідальність передбачена ст. ст.173 КУпАП.

Під час розгляду справи ОСОБА_1 своєї вини у вчиненні адміністративного правопорушення не визнав та показав що 13.10.2021 він мав намір згідно проектної документації проводити ремонтні роботи вигрібної ями, яка знаходиться у дворі будинку, але його сусід ОСОБА_3 йому в цьому всіляко перешкоджав. Він на адресу свого сусіда ОСОБА_3 нецензурною лайкою не виражався та не погрожував йому фізичною розправою. Навпаки це ОСОБА_3 вдарив його кулаком в суглоб великого пальця лівої руки у зв`язку з чим він звернувся в поліцію щодо порушення відносно останнього кримінальної справи.

Заслухавши особу, яка притягається до адміністративної відповідальності, свідків ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , дослідивши письмові матеріали справи, суд дійшов висновку про відсутність в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення передбаченого ст.173 КУпАП з огляду на наступне.

Частиною 1 статті 9 КУпАП визначено, що адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Відповідно до вимог статей 245, 280 КУпАП завданням провадження у справах про адміністративні правопорушення є своєчасне, всебічне та повне й об`єктивне з`ясування обставин кожної справи.

Відповідно до ст. 245 КУпАП серед ряду завдань провадження в справах про адміністративні правопорушення є своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи та вирішення її в точній відповідності з законом.

За змістом ст. 251 КУпАП, доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису.

Відповідно до диспозиції ст. 173 КУпАП дрібним хуліганством визнається нецензурна лайка в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Дрібне хуліганство характеризується умислом, тобто особа, яка здійснює дрібне хуліганство, розуміє, усвідомлює, що своїми діями вона порушує громадський порядок і бажає або свідомо допускає прояв неповаги до суспільства.

Об`єктом даного адміністративного проступку є суспільні відносини у сфері охорони громадського порядку.

Об`єктивна сторона правопорушення виражається у нецензурній лайці в громадських місцях, образливому чіплянні до громадян та інших подібних діях, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Суб`єктивна сторона дрібного хуліганства полягає у неповазі до суспільства, у прагненні показати свою зневагу до існуючих правил і норм поведінки в суспільстві, самоутвердитися за рахунок приниження інших осіб, протиставити себе іншим громадянам, суспільству, державі. Умисний прояв винним явної неповаги до оточуючих - головний момент, що визначає зміст і сенс поведінки хулігана. За відсутності такого мотиву не може бути дрібного хуліганства.

Громадський порядок це обумовлена потребами суспільства система врегульованих правовими та іншими соціальними нормами відносин, що складаються у громадських місцях в процесі спілкування людей, і яка має на меті забезпечення спокійної обстановки суспільного життя, нормальних умов для праці і відпочинку людей, для діяльності державних органів, а також підприємств, установ та організацій

Обов`язковою ознакою об`єктивної сторони цього правопорушення є місце його скоєння, а саме - громадське місце, яке дістало законодавче визначення як частина (частини) будь-якої будівлі, споруди, яка доступна або відкрита для населення вільно, чи за запрошенням, або за плату постійно, періодично або час від часу, зокрема під`їзди, а також підземні переходи, стадіони (ЗУ «Про заходи щодо попередження та зменшення вживання тютюнових виробів і їх шкідливого впливу на здоров`я населення» від 22.09.2005 р. № 2899-1 У).

Нецензурна лайка це сегмент лайливої лексики різних мов, що містить вульгарні, грубі (непристойні) лайливі вирази, за допомогою якої часто виражають спонтанну мовну реакцію на несподівану (зазвичай неприємну) ситуацію. Варто зазначити, що у правозастосовній практиці використовують фактичну презумпцію загальновідомості нецензурної лексики. Це пояснює відсутність законодавчого визначення цієї категорії, а також безпосередньої її фіксації в матеріалах справи, а також проведення в кожному конкретному випадку філологічної, культурологічної та інших експертиз.

Образливе чіпляння до громадян це нав`язлива розмова або інша дія, спрямована на навмисне приниження честі та гідності оточуючих. Таку поведінку громадян слід відрізняти від більш мирного настирливого докучання, яке є ознакою адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 178 КУпАП (Поява в громадських місцях у п`яному вигляді, що ображає людську гідність і громадську мораль). Образливе чіпляння характеризується зухвалими, нав`язливими діями хулігана, який завдає моральної чи фізичної шкоди іншій особі, незважаючи на протидію потерпілого. Хулігану властива злісність протиправних проявів, їх багаторазова повторюваність. Така поведінка є несумісною з моральними засадами потерпілого, якого подібні дії ображають і принижують. Йдеться про хапання за одяг, насильницьке тримання за руки, демонстративне зривання головного убору, вимога дати цигарку або пускання в обличчя диму від неї, непристойна пропозиція дівчині тощо.

До інших подібних дій, що порушують громадський порядок і спокій громадян, зараховують: нанесення непристойних малюнків на тротуари, стіни, паркани, двері чи вчинення написів нецензурного змісту; безпідставне порушення спокою громадян телефонними дзвінками; справляння природних потреб у не відведених для цього місцях; поява у громадському місці в оголеному вигляді; знищення або пошкодження з хуліганських мотивів якого-небудь майна у незначних розмірах тощо. Використання в Законі формулювання "інші подібні дії" дозволяє розглядати як дрібне хуліганство всі дії, які за ступенем суспільної небезпеки нижче кримінально караного хуліганства (ч. 1 ст. 296 Кримінального кодексу України).

Із наявної у матеріалах справи заяви ОСОБА_3 та його письмових пояснень вбачається, що 13.10.2021 о 10.00 год. йому у двері подзвонив сусід ОСОБА_1 , який почав нахабно себе поводити і погрожувати. Потім, коли він вийшов з ним в двір, ОСОБА_1 погрожуючи, почав його ображати, пхнув його в груди та почав знімати його на телефон, провокуючи його на відповідні дії. Зазначає, що ОСОБА_1 проводить себе неадекватно, на всі зауваження реагує грубо, різко вживаючи нецензурну лексику та погрожуючи правоохоронними органами.

Із письмових пояснень свідка ОСОБА_6 вбачається, що він 13.10.2021 близько 11-00 год. по АДРЕСА_2 , він став свідком того, як дві невідомі йому особи виражалися нецензурною лайкою, погрожували фізичною розправою мешканцям вище вказаного будинку та перешкоджали проведенню ремонтних робіт вигрібної ями.

Будучи допитаним в судовому засіданні свідок ОСОБА_4 показав, що він проживає по сусідству з ОСОБА_1 .. Йому відомо що між ним та ОСОБА_3 був конфлікт з приводу вигрібної ями. 13.10.2021 дружина ОСОБА_3 повідомила його про те, що ОСОБА_7 вилив з вигрібної ями нечистоти в дворі будинку, а саме: на город та біля гаража. Коли він вийшов у двір, то побачив на землі чорні п`ятна та відчув неприємний запах, з приводу чого він зробив ОСОБА_1 зауваження. 13.10.2021 він не чув, щоб ОСОБА_1 виражався нецензурною лайкою на адресу ОСОБА_3 та погрожував йому фізичною розправою.

Свідок ОСОБА_5 , будучи допитаним в судовому засіданні, показав, що в 13.10.2021 він проходив повз житловий будинок АДРЕСА_2 та побачив, як місцевий музикант ОСОБА_1 у дворі будинку тримав мобільний телефон і щось говорив. Після цього до ОСОБА_1 підійшов невідомий йому чоловік, який накинувся на нього, вдарив у груди, схопив за шкіряну куртку та потягнув за волосся, намагаючись забрати телефон та словесно погрожуючи фізичною розправою виштовхав його з двору будинку. Музикант поводився стримано та не агресивно.

На переглянутих в судовому засіданні відеозаписах, що містяться на диску, наданому особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, обставин, викладених у протоколі про адміністративне правопорушення не зафіксовано.

Отже, матеріали справи та отримані під час її розгляду докази жодним чином не свідчать про наявність у діях ОСОБА_1 ознак дрібного хуліганства, тобто викладені у протоколі про адміністративне правопорушення обставини, не знайшли свого підтвердження в судовому засіданні. У даній справі фактично мала місце конфліктна ситуація між ОСОБА_1 та ОСОБА_3 з приводу проведення ремонтних робіт по вигрібній ямі, яка знаходиться на прибудинковій території. При цьому в судовому засіданні не встановлено факту того, що ОСОБА_1 висловлював свою зверхність чи неповагу до ОСОБА_3 чи оточуючих, виражався на його адресу нецензурними словами та погрожував йому фізичною розправою в результаті чого було порушено громадський порядок та спокій громадян.

Суддя зазначає, сам факт складання протоколу не може бути достатнім доказом вчинення правопорушення за відсутності інших належних доказів і не звільняє уповноважену на складання протоколу особу від обов`язку збирання доказів у спосіб визначений Законом. Протокол про адміністративне правопорушення є процесуальною дією суб`єкта владних повноважень, яка спрямована на фіксацію адміністративного правопорушення, а тому не може вважатися доказом вчинення правопорушення в розумінні ст. 251 КУпАП, а обставини, викладені в ньому повинні бути перевірені за допомогою інших доказів, які б підтверджували вину особи, яка притягується до адміністративної відповідальності і не викликали сумніву у суду.

Сам по собі протокол про адміністративне правопорушення не може бути беззаперечним доказом вини особи в тому чи іншому діянні, оскільки не являє собою імперативного факту доведеності вини особи, тобто не узгоджується із стандартом доказування «поза розумним сумнівом», оскільки наявні у ньому дані не випливають зі співіснування достатньо переконливих, чітких і узгоджених між собою висновків чи схожих неспростовних презумпцій факту.

За таких обставин, встановлюючи у відповідності до ст. 251 КУпАП, наявність чи відсутність адміністративного правопорушення в діях особи, щодо якої складено протокол, та даючи оцінку фактичним даним, наявним в матеріалах справи, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю, суд дійшов висновку, що докази вчинення ОСОБА_1 правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП у справі відсутні.

Згідно ч. 3 ст. 62 Конституції України, усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Відповідно до п. 1 ст. 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

За таких обставин, суд дійшов висновку про закриття провадження у справі у зв`язку з відсутністю в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення.

На підставі викладеного і керуючись ст. ст. 173, 247, 251, 252, 283, 284 КУпАП,-

П О С Т А Н О В И В :

Провадження у справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 за ст. 173 КУпАП закрити на підставі п. 1 ст. 247 КУпАП у зв`язку з відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення.

Постанова судді у справі про адміністративне правопорушення може бути оскаржена протягом десяти днів з дня винесення постанови особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником, а також прокурором у випадках, передбачених частиною п`ятою статті7та частиною першою статті 287 КУпАП.

Апеляційна скарга подається до Київського апеляційного суду через Білоцерківський міськрайонний суд Київської області.

СуддяТетяна КЛЕПА