Справа№ 953/3107/21
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"20" вересня 2021 р. Суддя Київського районного суду м. Харкова Зуб Г.А., за участю представників митниці Тупікової О.О. та Тиндика М.В., представника правопорушника адвоката Чередникової А,С., розглянувши справу про порушення митних правил, яка надійшла від Слобожанської митниці Держмитслужби у відношенні:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , громадянин України, фізична особа підприємець, що мешкає за адресою: АДРЕСА_1 , паспорт НОМЕР_2 виданий 14.03.1997 року Полтавським РВ УМВС України в Полтавській області,

за ст. 472 МК України, -

ВСТАНОВИВ:

Згідно протоколу про порушення митних правил №0021/80700/21 віл 15.01.2021 року, 12.12.2020 до митного поста Харків- товарний Слобожанської митниці Держмитслужби фізичною особою підприємцем ОСОБА_1 для митного контрою та митного оформлення в режимі ІМ-40-ДЕ була подана митна декларація № UA807170/2020/067913 на товар Розчинник складний органічний для видалення фарб та лаків БЕТТА-М21. Хімічний склад : метил-трет-бутиловий ефір 55 % та метиловий спирт 45 %, загальною вартістю 322703,87грн., який надійшов з Росії на адресу ТОВ ПРОМ-ХІМ. В якості підстави для митного оформлення зазначеного товару було надано наступні документи: рахунок-фактура від 11.12.2020 № 0008, контракт від 02.11.2020 № ПК-01-2020.

Під час митного оформлення посадовою особою митниці, для встановлення хімічного складу товару, було направлено запит № 181 до Спеціалізованої лабораторії з питань експертизи та досліджень Держмитслужби. Згідно висновку СЛЕД Держмитслужби від 18.12.2020 № -0232 хімічний склад зазначеного товару суттєво відрізняється від заявленого, а саме: метиловий спирт 51,67% та метил-трет-бутиловий етер 48,42%.

Відповідно до частини першої статті 257 МК України декларування здійснюється шляхом заявлення за встановленою формою (письмовою, усною, шляхом вчинення дій) точних відомостей про товари, мету їх переміщення через митний кордон України, а також відомостей, необхідних для здійснення їх митного контролю та митного оформлення.

Згідно наказу Міністерства фінансів України від 30.05.2012 № 651 Про затвердження Порядку заповнення митних декларацій на бланку єдиного адміністративного документа графа 31 МД повинна містити такі відомості про товар: опис, фізичні характеристики, кількісний та якісний склад, основні властивості товару тощо.

Відповідно до частини 8 статті 264 МК України з моменту прийняття митним органом митної декларації вона є документом, що засвідчує факти, які мають юридичне значення, а декларант або уповноважена ним особа несе відповідальність за подання недостовірних відомостей , наведених у цій декларації.

У відповідності до частини 1 статті 266 МК України декларант зобов`язаний здійснити декларування товарів, транспортних засобів

комерційного призначення відповідно до порядку, встановленого МК України.

Таким чином, в діях фізичної особи підприємця громадянина України ОСОБА_1 вбачаються ознаки порушення митних правил, а саме незаявлення за встановленою формою точних та достовірних відомостей (наявність, найменування або назва, кількість тощо) про товари, транспортні засоби комерційного призначення, які підлягають обов`язковому декларуванню у разі переміщення через митний кордон України.

Правопорушник ОСОБА_1 в судове засідання не з`явилась. Представник правопорушника адвокат Чередникова А.Ю. в судовому засіданні просила закрити провадження по справі у зв`язку з відсутністю в діях ОСОБА_1 складу правопорушення, передбаченого ст.. 472 МК України, оскільки останній вірно вказав найменування тору відповідно до товаросупровідних документів, та просила призначити по справі судово-хімічну експертизу.

Представники митниці Тупікова О.О. та Тиндик М.В. в судовому засіданні просила притягнути ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за порушення митних правил, та призначити стягнення у вигляді штрафу в розмірі 100% вартості товарів безпосередніх предметів порушення митних правил з конфіскацією зазначених товарів.

Відповідно до ст. 245 КУпАП, провадження по справам про адміністративні правопорушення повинно бути засновано на своєчасному, всебічному, повному та об`єктивному з`ясуванню обставин справи та вирішення її в точній відповідності з законом.

Оцінка доказів, у відповідності до ст. 252 КУпАП, здійснюється за внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному та об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності.

Відповідно до ч.1 ст. 458 МК України, порушення митних правил є адміністративним правопорушенням, яке являє собою протиправні, винні (умисні або з необережності) дії чи бездіяльність, що посягають на встановлений цим Кодексом та іншими актами законодавства України порядок переміщення товарів, транспортних засобів комерційного призначення через митний кордон України, пред`явлення їх органам доходів і зборів для проведення митного контролю та митного оформлення, а також здійснення операцій з товарами, що перебувають під митним контролем або контроль за якими покладено на органи доходів і зборів цим Кодексом чи іншими законами України, і за які цим Кодексом передбачена адміністративна відповідальність.

Статтею 472 МК України передбачено відповідальність за недекларування товарів, транспортних засобів комерційного призначення, що переміщуються через митний кордон України, тобто незаявлення за встановленою формою точних та достовірних відомостей (наявність, найменування або назва, кількість тощо) про товари, транспортні засоби комерційного призначення, які підлягають обов`язковому декларуванню у разі переміщення через митний кордон України.

Об`єктивна сторона зазначеного правопорушення характеризується дією (недостовірне декларування), або ж бездіяльністю (недекларування). Тобто, це незаявлення за встановленою формою відомостей або заявлення недостовірних відомостей про товари, їх митного режиму і інших відомостей для митної мети.

Згідно ч. 1 ст. 198 МК України органу доходів і зборів в пункті пропуску через державний кордон України у відповідності до положень статті 335 МК України подаються документи, що містять відомості про товари, достатні для їх ідентифікації та необхідні для прийняття рішення про пропуск їх через митний кордон України.

У розумінні положень п. 57 ст. 4 МК України товари - це будь-які рухомі речі, у тому числі ті, на які законом поширено режим нерухомої речі (крім транспортних засобів комерційного призначення), валютні цінності, культурні цінності, а також електроенергія, що переміщується лініями електропередачі.

Згідно ч.1 ст. 257 Митного кодексу України декларування здійснюється шляхом заявлення за встановленою формою точних відомостей про товари, а також відомостей про товари та відомостей, необхідних для здійснення їх митного

контролю та митного оформлення.

Згідно ч. 8 ст. 264 Митного кодексу України з моменту прийняття митним органом митної декларації вона є документом, що засвідчує факти, які мають юридичне значення, а декларант несе відповідальність за подання недостовірних відомостей, наведених у цій декларації.

Відповідно до п.1 ч.1 ст. 266 Митного кодексу України декларант зобов`язаний здійснити декларування товарів, транспортних засобів комерційного призначення відповідно до порядку, встановленому Митним кодексом України.

Згідно ч.4 ст. 266 Митного кодексу України у разі самостійного декларування товарів, транспортних засобів комерційного призначення декларантом передбачену цим Кодексом відповідальність за вчинення порушення митних правил у повному обсязі несе декларант.

Відповідно до частини 1 статті 486 МК України завданнями провадження у справах про порушення митних правил є своєчасне, всебічне, повне та об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її з дотриманням вимог закону, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню порушень митних правил, та запобігання таким правопорушенням.

Згідно зі статтею 489 МК України при розгляді справи про порушення митних правил суд зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують та/або обтяжують відповідальність, чи є підстави для звільнення особи, що вчинила правопорушення, від адміністративної відповідальності, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Між ТОВ «ПРОМ-ХІМ» (Україна) та ТОВ «Кемікал Синтез Трейд» (Російська Федерація» укладено контракт ПК-01-2020 від 02.11.2020 на поставку товару, згідно якого останній зобов`язалось поставити на адресу ТОВ «ПРОМ-ХІМ» Розчинник БЕТТА -М21 (55/45) ТУ 20.30.22-029-20 у кількості 23 тони. Умови поставки - FCA пос. Хотмижск, Білгородська обл. на умовах Інкотермс 2010.

До митного оформлення ОСОБА_1 надано митну декларацію UA807170/2020/067913 від 12.12.2020 «на розчинники органічні складні для видалення фарб та лаків. Розчинник БЕТТА -М21 ТУ 20.30.22-029-20. Являє собою рухливу прозору рідину без механічних домішок. Призначений для промислового використання. Застосовується як змивка для видалення консервуючих, лакофарбових покриттів з металевих, кам`яних, полімерних поверхонь. Згідно паспорта якості складається із суміші ефіру і спирту: метил-трет-бутиловий ефір 55 мас. % та метиловий спирт 45 мас.%. Не містить наркотичних засобів, психотропних речовин і прекурсорів, отруйних сильнодіючих лікарських засобів. Постачається наливом в цистерні, не в аерозольній упаковці, не містить озоноруйнівних речовин. Виробник ТОВ «Кемікал Синтез Трейд», країна виробництва: Російська Федерація.» (гр. 31 Митної декларації).

Код заявленого товару 3814 00 90 90 (гр. 33 Митної декларації).

До митної декларації додано супровідні документи. Зокрема, технічні умови на розчинник «БЕТТА-М21» ТУ 20.30.22-029-20 та паспорт якості №0008/20, згідно якого, розчинник БЕТТА-М21 являє собою суміш метил-трет-бутилового ефіру 52-58 %, метиловий спирт складає 48-42 %.

При митному оформленні здійснено відбір зразків товару в порядку ст. 356 Митного кодексу України.

Так, на підставі акта про взяття проб (зразків) товарів від 12.12.2020 №181 відібрано зразки проб товарів митним органом для проведення експертного дослідження та направлено відібрані зразки до Управління експертизи та досліджень хімічної та промислової продукції Спеціалізованої лабораторії з питань експертизи та досліджень Державної митної служби України (просп. Степана Бандери, 8, корп. 8, м. Київ-73.04073).

Згідно висновку №-0232 від 18.12.2020 за результатами проведених досліджень у пробі, яка надійшла на дослідження у вигляді прозорої безбарвної рідини із специфічним запахом, виявлено суміш метилового спирту 51,67 мас% (в основі) та метил-трет-бутилового етеру 48,42 мас %.

Не погодившись із вказаними висновками, ТОВ «ПРОМ-ХІМ» (власник імпортованого товару в особі директора) звернувся до Харківського НДІ судових експертиз ім Засл. Проф. М.С. Бокаріуса, м. Харків, вул. Золочівська, 8А, із заявою для проведення експертизи, для проведення якої взято у митниці зразки (п. 2.12).

Експертною установою Національний Науковий центр «Інститут судових експертиз ім. Засл. Проф. М.С. Бокаріуса» (раніше - Харківський НДІ судових експертиз ім Засл. Проф. М.С. Бокаріуса) 20.01.2021 підготовлено висновок експертного дослідження №21287 за результатами проведення дослідження речовин хімічних виробництв та спеціалізованих хімічних речовин. За результатами експертного дослідження визначено, що надана на дослідження речовина у скляній банці (об`єкт №1) містить у своєму складі: метил-трет-бутиловий ефір -64,1% за масою, метанол 35,6% за масою, води в представленому зразку не виявлено в межах чутливості методу. Надана на дослідження речовина у скляній банці (об`єкт №2) містить у своєму складі;метил-трет-бутиловий ефір -64,3% за масою, метанол 35,4% за масою, води в представленому зразку не виявлено в межах чутливості методу. За перевіреними показниками, представлена на дослідження речовина у двох скляних банках (об`єкти №1, №2), не відповідає показникам «Паспорту якості №0008/20. Розчинник Бетта-М21 (БЕТТА-М21) ТУ 20.30.22-026-20 за показниками масової частки метанолу та МТБЕ.

Митним органом 15.01.2021 складено картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення № UA807170/2021/00026 з причин неможливості здійснення митного оформлення товарів, у зв`язку зі складанням протоколу про порушення митних правил від 15.01.2021 №0020/80700/21 (за ознаками ст. 472 МКУ). Представник правопорушника в судовому засіданні зазначила, що судовим рішенням вона була скасована, проте відповідного рішення суду надано не було.

Згідно листа №7/17-2/7.17-30/8.19/683 від 04.02.2021, на адвокатський запит ОСОБА_2 , зазначено, що СЛЕД має необхідні повноваження на проведення лабораторних досліджень (у тому числі на дослідження нафтопродуктів і паливно-мастильних метаріалів) підтверджені атестатом Національного агентства з акредитації України (№20761 від 26.02.2020) та перебуває у процесі повторної акредитації.

Таким чином, Спеціалізована лабораторія з питань експертизи та досліджень Держмитслужби протягом листопада та грудня 2020 взагалі не була акредитована.

При цьому, спірним у даному випадку є питання масової частки метанолу у імпортованих товарах розчинник «БЕТТА М21» та правомірність врахування висновків СЛЕД Держмислужби.

Відповідно до пп. 215.3.4 п. 215.3 ст. 215 ПК України, акцизний податок справляється з таких товарів та обчислюється за такими ставками, зокрема, пальне за кодом УКТЗЕД 3814 00 90 90 - тільки розчинники або розріджувачі на основі метанолу; інші готові суміші на основі метанолу.

З урахуванням деталізації товарної позиції 3814 на товарні категорії і товарні підкатегорії та їх текстового опису складні органічні розчинники на основі метанолу відповідно до правила 6 ОПІ класифікуються у товарній категорії 3814 00 90 за кодом 3814 00 90 90.

Зважаючи на те, що складні органічні розчинники та розріджувачі товарної позиції 3814 є сумішами окремих подібних між собою органічних розчинників, які змішуються у відповідних кількісних співвідношеннях, питання, на основі якого компонента (розчинника) вони виготовлені, вирішується із застосуванням правила 3 (b) ОПІ.

Відповідно до правила 3 (b) ОПІ суміші, багатокомпонентні товари, які складаються з різних матеріалів, повинні класифікуватися за тим матеріалом чи

компонентом, який визначає основні властивості цих товарів, за умови, що цей критерій можна застосувати.

На підставі викладеного вище розчинниками або розріджувачами на основі метанолу; іншими готовими сумішами на основі метанолу вважаються такі, у яких метанол за кількісним показником вираженим у масових відсотках у суміші переважає кожен з інших компонентів.

Наприклад, складним органічним розчинником, розріджувачем або іншою готовою сумішшю: на основі метанолу вважатиметься розчинник, що складається з 40 мас. % метанолу, 10 мас. % бутанолу, 20 мас. % етанолу та 30 мас. % ізопропанолу або розчинник, що містить 95 мас. % метанолу, а решта - це інші будь-які штучно додані розчинники (наприклад, пентанол, бутанол, пропанол); не на основі метанолу вважатиметься розчинник що складається з 20 мас. % метанолу, 30 мас. % етанолу та 50 мас. % ізопропанолу.

З огляду на це, та згідно з Законом 466-IX, акцизним податком оподатковуються тільки складні органічні розчинники, розріджувачі або інші готові суміші на основі метанолу, в яких метанол за кількісним показником вираженим у масових відсотках у суміші переважає кожен з інших компонентів.»

Таким чином, акцизним товаром за кодом УКТЗЕД є готова суміш (розчинники, розріджувачі) в яких масова частка метилового спирту (метанолу) переважає інші компоненти у кількісному виразі. Тобто, у разі якщо суміш складається з 2-х компонентів, метиловий спирт (метанол) має перевищувати кількісний показник 50 мас %.

Висновком управління експертиз та досліджень хімічної та промислової продукції Спеціалізованої лабораторії з питань експертизи та досліджень Держмитслужби (СЛЕД) №-0232 від 18.12.2020 встановлено, що імпортований товар є на основі метанолу.

Відповідно до ч. 3, 11, 12, 13 ст. 257 МКУ призначення дослідження (аналізу, експертизи) в інших установах (організаціях) допускається лише у разі неможливості проведення дослідження (аналізу, експертизи) спеціалізованим органом з питань експертизи та досліджень центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну митну політику, чи його відокремленим підрозділом або за заявою декларанта чи уповноваженої ним особи для підтвердження чи спростування результатів проведеного дослідження (аналізу, експертизи).

У разі недостатньої ясності та повноти висновку експерта може бути призначено додаткове дослідження (аналіз, експертиза), яке доручається тому самому або іншому експертові.

У разі необґрунтованості висновку або виникнення сумнівів у його правильності може бути призначено повторне дослідження (аналіз, експертиза), проведення якого доручається іншому експерту.

Додаткові та повторні дослідження (аналізи, експертизи) призначаються на загальних підставах.

Під час митного оформлення товару за вимогою ТОВ «ПРОМ-ХІМ» замовлено незалежний експертний висновок у Національному Науковому центрі «Інститут судових експертиз ім. Засл. Проф. М.С. Бокаріуса».

Відповідно до Висновку №21287 від 20.01.2021, (розчинник «БЕТТА М21»), надана на дослідження речовина не є на основі метанолу. Повторну експертизу митним органом проведено не було. Під час митного оформлення товару за вимогою ТОВ «ПРОМ-ХІМ» замовлено незалежний експертний висновок у Національному Науковому центрі «Інститут судових експертиз ім. Засл. Проф. М.С. Бокаріуса».

Суд критично ставиться до висновку СЛЕД №-0232 від 18.12.2020 дослідження зразків (проб) за яким проводилось начальником управління ОСОБА_3 , а не безпосередньо експертом, який міститься в реєстрі акредитованих експертів, та експертом К.Л. Предка., доказів акредитації якого також не надано.

Відповідно до ст. 5 ЗУ «Про акредитацій органів оцінки відповідності», акредитація є добровільною. Міжнародним стандартом ISO/IEC 17025:2017

«Загальні вимоги до компетентності випробувальних та калібрувальних лабораторій» визначається, що цей документ визначає загальні вимоги до компетентності, неупередженості та порядку діяльності лабораторій. Цей документ розроблено з метою сприяння довіри до роботи лабораторій. Цей документ містить вимоги до лабораторій, щоб вони могли продемонструвати, що вони працюють компетентним чином і здатні отримувати достовірні результати. Лабораторії, які відповідають цьому документу, також працюватимуть відповідно до принципів ISO 9001. Цей документ вимагає, щоб лабораторія планувала та здійснювала дії щодо управління ризиками та можливостями. Управління як ризиками, так і можливостями створює основу для підвищення результативності системи управління, вдосконалення та запобігання негативним впливам. Лабораторія несе відповідальність за те, які саме ризики та можливості потребують управління.

Стандарт ISO/IEC 17025:2017, хоча і не є обов`язковим нормативним актом для випробувальних лабораторій, однак наявність акредитації лабораторії свідчить про дотримання останньою міжнародних стандартів якості та управління ризиками, які виникають в процесі діяльності лабораторії.

Відсутність підтвердженої акредитації лабораторії СЛЕД на момент здійснення досліджень зі зразками (пробами) імпортованого товару та підготовки висновку з урахуванням інших обставин встановлених під час розгляду справи ставить під сумнів достовірність відображених даних у такому висновку.

У висновку експерта має бути зазначено, що він попереджений (обізнаний) про відповідальність за завідомо неправдивий висновок, а у випадку призначення експертизи судом - також про відповідальність за відмову без поважних причин від виконання покладених на нього обов`язків.

Відповідно до ч. 2 ст. 357 гл. 50 «Митні експертизи» МКУ, дослідження (аналізи, експертизи) проводяться експертами спеціалізованого органу з питань експертизи та досліджень центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну митну політику, чи його відокремленого підрозділу або інших експертних установ (організацій), призначених митним органом. Зазначені дослідження (аналізи, експертизи) проводяться з метою забезпечення здійснення митного контролю та митного оформлення і не є судовими експертизами.

Підготовлений на замовлення позивача висновок Інституту судових експертиз ім. Засл. Проф. М.С. Бокаріуса №21287 від 20.01.2021 здійснений судовим експертом внесеним до реєстру атестованих судових експертів, а тому суд вважає його належним доказом по справі. Підстав вважати, що він є неповним, нечітким або неясним у суду немає, а тому підстав для проведення судово-хімічної експертизи у суду не має, а тому суд відмовляє в задоволенні клопотання представника правопорушника.

Стандарт доказування поза розумним сумнівом активно використовується Європейським судом з прав людини.

Зокрема, у рішенні ЄСПЛ від 21.07.2011 по справі Коробов проти України Європейський суд з прав людини вказав, що при оцінці доказів Суд, як правило, застосовує критерій доведення поза розумним сумнівом , проте, така доведеність може випливати зі співіснування достатньо переконливих, чітких і узгоджених між собою висновків чи схожих неспростованих презумпцій факту.

У справі Ушаков проти України (рішення від 18.06.2015, заява № 10705/12) ЄСПЛ відзначив таке: Суд при оцінці доказів керується критерієм поза розумним сумнівом . Згідно з його усталеною практикою, така доведеність може випливати із сукупності ознак чи неспростованих презумцій стосовно фактів, достатньо вагомих, чітких і узгоджених між собою .

Також має враховуватися якість доказів, включаючи те, чи не ставлять обставини, за яких вони були отримані, під сумнів їхню надійність та точність (п. 86 рішення ЄС від 11.07.2013 у справі Вєрєнцов проти України ).

Європейський суд з прав людини в своїх рішеннях, зокрема, по справам Кобець проти України від 14.02.2008, Берктай проти Туреччини від 08.02.2001, Леванте проти Латвії від 07.11.2002 неодноразово вказує, що оцінюючи докази,

суд застосовує принцип доведення за відсутності розумних підстав для сумніву , що може бути результатом цілої низки ознак або достатньо вагомих, чітких і узгоджених між собою неспростовних презумпцій.

Тобто усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь. Аналогічна норма міститься і в ст. 62 Конституції України.

Відповідно до ст.248 КпАПУ розгляд справи про адміністративне правопорушення здійснюється на засадах рівності перед законом і органом (посадовою особою), який розглядає справу, всіх громадян незалежно від раси, кольору шкіри, політичних, релігійних та інших переконань, статі, етнічного та соціального походження, майнового стану, місця проживання, мови та інших обставин.

Відповідно до ч.1 ст.527 МК у справі про порушення митних правил митний орган або суд (суддя), що розглядає справу, виносить одну з таких постанов:

1) про проведення додаткової перевірки;

2) про накладення адміністративного стягнення;

3) про закриття провадження у справі.

У справах Малофєєва проти Росії ( Malofeyevav.Russia ,рішення від 30.05.2013, заява № 36673/04) та Карелін проти Росії ( Karelinv.Russia , заява № 926/08, рішення від 20.09.2016) Європейський суд з прав людини, серед іншого, зазначив, що у випадку, коли викладена в протоколі фабула адміністративного правопорушення не відображає всіх істотних ознак складу правопорушення, суд не має права самостійно редагувати її, а так само не може відшукувати докази на користь обвинувачення, оскільки це становитиме порушення права на захист (особа не може належним чином підготуватися до захисту) та принципу рівності сторін процесу (оскільки особа має захищатися від обвинувачення, яке підтримується не стороною обвинувачення, а фактично судом).

Відповідно до п. 1 ст. 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за відсутності події та складу адміністративного правопорушення.

Тому, суд доходить висновку про те, що винуватість ОСОБА_1 у передбаченому ст. 472 МК України порушенні митних правил достовірними та допустимими доказами не доведена та спростована стороною захисту наведеними вище доказами, а представниками митного органу не заявлялось клопотань про направлення матеріалів справи до митного органу для проведення додаткової перевірки, і не вказувалось на те, що можливості збирання додаткових доказів у підтвердження винуватості ОСОБА_1 не вичерпані, у зв`язку з чим провадження в справі закриттю на підставі п. 1 ст. 247 КУпАП за відсутністю в діях ОСОБА_1 складу порушення митних правил, передбачених ст. 472 МК України.

Керуючись ст.ст. 373,472,511, 527-529 МК України, суд,-

П О С Т А Н О В И В:

В задоволення клопотання представника ОСОБА_1 адвоката Чередникової А.С. про призначення по справі судово- хімічної експертизи відмовити.

Провадження у справі про порушення митних правил у відношенні ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за ст. 472 МК України - закрити у зв`язку з відсутністю в його діях складу цього адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена шляхом подачі апеляційної скарги до Харківського апеляційного суду через суд першої інстанції протягом десяти днів з дня винесення постанови.

Суддя Г.А. Зуб