Справа № 188/1273/21
Провадження № 3/188/673/2021
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21 вересня 2021 року смт.Петропавлівка

Суддя Петропавлівського районного суду Дніпропетровської області Курочкіна О.М., розглянувши матеріали відносно

ОСОБА_1 ІНФОРМАЦІЯ_1 , мешканця АДРЕСА_1 , рнокпп НОМЕР_1 , не працюючого,

у вчиненні правопорушення, передбаченого ч.1 ст.184 КУпАП

ВСТАНОВИЛА:

Відповідно до протоколу, гр. ОСОБА_1 не в повній мірі виконує свої батьківські обов`язки відносно своїх дітей: в хаті брудно, постільна білизна грязна, діти грязні, запас продуктів відсутній, батько не займається розвитком своїх дітей, поводив себе агресивно.

По даному правопорушенню складено протокол серії ВАБ № 493959 від 06.09.2021р.

ОСОБА_1 був повідомлений про розгляд справи що підтверджується його підписом у вищевказаному протоколі, та з повідомленням на офіційному веб-порталі Судової влади в розділі «розгляд засідань» по Петропавлівському районному суду Дніпропетровської області, в яке не з`явився, причини неявки суду не повідомив, від нього не надходило клопотання про відкладення розгляду справи.

Станом на 21.09.2021 року від ОСОБА_1 до суду не надійшло будь яких пояснень, сам до суду не з`явився, вважаю можливим розглянути справу про адміністративне правопорушення у його відсутність.

Обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням ч. 1 ст. 6 даної Конвенції (§ 66 - 69 рішення Європейського суду з прав людини від 08.11.2005р. у справі "Смірнова проти України").

Як відзначив суд у рішенні у справі «Юніон Аліментаріа ОСОБА_2 проти Іспанії» (1989), сторона зобовязана «демонструвати готовність брати участь у всіх етапах розгляду, що мають безпосередній стосунок до нього, утримуватися від використання прийомів для затягування процесу, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухань».

Як наголошує у своїх рішеннях Європейський суд, особа, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватись належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

З огляду на вищевикладене, приходжу до висновку про розгляд справи у відсутність ОСОБА_1 за наявними в матеріалах справи доказами, що відповідає ч. 1 ст. 268 КУпАП.

В судовому засіданні встановлено, що до суду надійшов адміністративний протокол у вчиненні адміністративного правопорушення за ч.1 ст.184 КУпАП відносно ОСОБА_1 .

Диспозиція ч. 1 ст. 184 КУпАП передбачає ухилення батьків або осіб, які їх замінюють, від виконання передбачених законодавством обов`язків щодо забезпечення необхідних умов життя, навчання та виховання неповнолітніх дітей, що передбачає прямий умисел.

У протоколі про адміністративне правопорушення об`єктивна сторона правопорушення зазначена як «не в повній мірі виконує свої батьківські обов`язки», що не визначається як свідоме ухилення від батьківських обов`язків.

Суб`єктом даного правопорушення є законні представники, матір чи батько дітей, але до протоколу не додано доказів що саме ОСОБА_1 є батьком дітей та не зазначено ім`я та вік дітей, відсутні будь-які дані на підтвердження невиконання батьком свого обов`язку щодо забезпечення необхідних умов виховання дітей, відсутність піклування про їх фізичний, духовний та моральний розвиток, навчання, не створення належних умов для розвитку.

Крім рапорту до матеріалів справи додано не засвідчені належним чином часткові фотокопії 2 документів, де неможливо визначити дату складання та назви цих документів.

Крім того, до протоколу додано роздруковані фото оселі .

На роздруківках відсутній підпис посадової особи, що зробила відповідну фото фіксацію, не зазначено адресу житла, дату документування та власника житла.

Не надано до справи відомостей про нехтування батьком процесу виховання дітей, відсутні пояснення свідків, хоча вони вказані в протоколі.

Відповідно до матеріалів та протоколу не зазначено, чому він складений саме на батька, а не на матір.

Пунктами 5.26, 5.27 Національного стандарту України Державної уніфікованої системи документації, Уніфікованої системи організаційно - розпорядчої документації «Вимоги до оформлювання документів» ДСТУ 4163-2003, затвердженого наказом Держспоживстандарту України від 07.04.2003 № 55 передбачено, що відмітка про засвідчення копії документа складається: зі слів «Згідно з оригіналом», назви посади, особистого підпису особи, яка засвідчує копію, її ініціалів та прізвища, дати засвідчення копії, яка проставляється нижче підпису.

Вказуючи на належність засвідчення копії, суд зазначає, що фотокопія має бути належної якості, щоб на ній можна було прочитати весь текст документа, чітко було видно всі реквізити, поля документа не було порушено, з відміткою про засвідчення копії документа, особою, яка його посвідчує, яка складається: зі слів «Згідно з оригіналом», назви та особистого підпису особи, яка засвідчує копію, її ініціалів та прізвища, дати засвідчення копії, яка проставляється нижче підпису, та печатки (для нотаріального завірених копій, копій, що подаються адвокатом як представником (за наявності такої печаті), чи які подаються юридичними особами публічного та приватного права).

Додані до протоколу копії документів, всупереч вимогам п. 5.26, 5.27 ДСТУ 4163-2003, затвердженого наказом Держспоживстандарту України від 07.04.2003 № 55, ст. 95, ст. 177 ЦПК України, є не засвідченими належним чином, відсутні дати документів та їх найменування.

Дані висновки відповідають нормам національного права та позиції Європейського суду з прав людини, викладеній у рішенні Європейського суду з прав людини по справі «Карелін проти Росії» від 20 вересня 2016 року, в якій зазначено, що у випадку, коли викладена в протоколі фабула адміністративного правопорушення не відображає всіх істотних ознак складу правопорушення, суд не має права самостійно редагувати її, а так само не може відшукувати докази на користь обвинувачення, оскільки це становитиме порушення права на захист та принципу рівності сторін процесу.

Отже, зміст протоколу про адміністративне правопорушення не можна віднести до фактичних даних, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи, передбачених ст. 251 КУпАП.

Інші докази, що підтверджують вину ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 184 КУпАП, у матеріалах справи відсутні.

Враховуючи, що в матеріалах справи відсутні докази того що ОСОБА_1 є батьком, відсутні докази щодо ухилення ОСОБА_1 від виконання передбачених законодавством обов`язків щодо забезпечення необхідних умов життя, навчання та виховання дітей, відсутні належні докази, суд вважає, що в його діях відсутній склад адміністративного правопорушення, передбачений ч. 1 ст. 184 КУпАП, що відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП є обставиною, яка виключає провадження у справі.

Керуючись ст.ст. 247, 284, 287 КУпАП суддя

ПОСТАНОВИЛА:

Закрити провадження у справі про адміністративне правопорушення за ч. 1 ст.184 КУпАП відносно ОСОБА_1 у зв`язку з відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.

Скаргу на постанову по справі про адміністративне правопорушення може бути подано протягом десяти днів з дня винесення постанови. В разі пропуску зазначеного строку з поважних причин цей строк за заявою особи, щодо якої винесено постанову, може бути поновлено Дніпровським апеляційним судом.

Постанова суду у справі про адміністративне правопорушення набирає законної сили після закінчення строку оскарження цієї постанови.

Скарга на постанову подається до Дніпровського апеляційного суду через Петропавлівський районний суд Дніпропетровської області.

Суддя О. М. Курочкіна