Справа № 143/854/21
ПОСТАНОВА

Іменем України

16.09.2021 року м. Погребище

Суддя Погребищенського районного суду Вінницької області Сич С. М., розглянувши матеріали, які надійшли від Сектору поліцейської діяльності № 2 відділу поліції № 4 Вінницького районного управління поліції ГУНП у Вінницькій області, про притягнення до адміністративної відповідальності:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянки України, жительки АДРЕСА_1 , за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 184 КУпАП, -

Встановив:

До Погребищенського районного суду Вінницької області надійшов протокол про адміністративне правопорушення серії АПР 18 № 631352 від 29.07.2021 року та додані матеріали, в яких зазначено, що 29.07.2021 року о 14 год. 00 хв. при повторній перевірці житла гр. ОСОБА_1 в АДРЕСА_1 , було встановлено, що вона не забезпечила належних соціально-побутових умов для власних дітей.

Дії ОСОБА_1 кваліфіковані особою, яка склала протокол про адміністративне правопорушення, за ч. 2 ст. 184 КУпАП.

Під час розгляду справи ОСОБА_1 вину у вчиненні інкримінованого їй адміністративного правопорушення не визнала та пояснила, що вона має трьох малолітніх дітей, які знаходяться під її постійним наглядом. Їі діти забезпечені усім необхідним, для них створені умови, необхідні для їх виховання та всебічного розвитку.

Заслухавши пояснення особи, яка притягується до адміністративної відповідальності та дослідивши матеріали справи, суддя встановив наступне.

Відповідно до положень ст. 7 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності. Застосування уповноваженими на те органами і посадовими особами заходів адміністративного впливу провадиться в межах їх компетенції, у точній відповідності з законом.

Відповідно до вимог ст. 9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Відповідно до ст. 256 КУпАП у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються: дата і місце його складення, посада, прізвище, ім`я, по батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності (у разі її виявлення); місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих, якщо вони є; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості, необхідні для вирішення справи. Якщо правопорушенням заподіяно матеріальну шкоду, про це також зазначається в протоколі.

Адміністративна відповідальність за ч. 2 ст. 184 КУпАП настає за ухилення батьків або осіб, які їх замінюють, від виконання передбачених законодавством обов`язків щодо забезпечення необхідних умов життя, навчання та виховання неповнолітніх дітей, вчинене повторно протягом року після накладення адміністративного стягнення.

Із протоколу про адміністративне правопорушення слідує, що ОСОБА_1 не забезпечила належних соціально-побутових умов для власних дітей.

Проте, у протоколі не зазначено суть адміністративного правопорушення, а саме, в чому полягає не забезпечення ОСОБА_1 соціально-побутових умов проживання для її дітей.

У рішенні ЄСПЛ від 21 липня 2011 року по справі «Коробов проти України» Європейський суд з прав людини вказав, що при оцінці доказів Суд, як правило, застосовує критерії доведення «поза розумним сумнівом». Проте, така доведеність може випливати із співіснування достатньо переконливих, чітких і узгоджених між собою висновків чи схожих неспростованих презумпцій факту.

Приймаючи рішення щодо наявності достатніх підстав для визнання ОСОБА_1 винною у вчиненні адміністративного правопорушення, суддя керується саме принципом «поза розумним сумнівом», зміст якого також сформульований у пункті 43 рішення Європейського суду з прав людини від 14 лютого 2008 року у справі «Кобець проти України». Зокрема, доведення має випливати із сукупності ознак чи неспростовних презумпцій, достатньо вагомих, чітких і узгоджених між собою.

Так, зокрема, винуватість особи поза розумним сумнівом доводиться обставинами викладеними у протоколі про адміністративне правопорушення, поясненнями свідків, відеоматеріалами та іншими матеріалами справи в їх сукупності. Вказані докази мають бути оцінені за внутрішнім переконанням суду, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і справедливістю.

Таким чином, суддею встановлено, що інспектором з ЮП ВРУП ГУНП у Вінницькій області Залюбівським О.П. при складанні протоколу серії АПР 18 № 631352 від 29.07.2021 року та оформленні доданих до протоколу матеріалів, не виконані вимоги 256 КУпАП, і відповідно в порушення вимог ст.251 КУпАП суду не надано належних та допустимих доказів наявності в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч.2 ст.184 КУпАП.

Відтак, справа про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч. 2 ст. 184 КУпАП підлягає закриттю на підставі п. 1 ст. 247 КУпАП.

На підставі вищевикладеного, керуючись ст. ст. 247, 276, 278, 284 КУпАП суддя, -

Постановив:

Закрити провадження у справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянки України, жительки АДРЕСА_1 , за ч. 2 ст. 184 Кодексу України про адміністративні правопорушення, у зв`язку із відсутністю складу адміністративного правопорушення.

Постанова судді у справах про адміністративне правопорушення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Постанова може бути оскаржена до Вінницького апеляційного суду протягом десяти днів з часу її винесення через Погребищенський районний суд Вінницької області.

Суддя