ЗОЛОЧІВСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД ХАРКІВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
Справа № 622/1025/21

ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20.09.2021 смт Золочів

Суддя Золочівського районного суду Харківської області Чернова О.В., розглянувши матеріали, які надійшли із Відділення поліції №2 Богодухівського РВП ГУНП в Харківській області про притягнення до адміністративної відповідальності,

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, паспорт серія НОМЕР_1 виданий Золочівським РС ГУДМВ України в Харківській області 22.10.2012 року, тимчасово не працюючого, проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 ,

за ч. 2 ст. 187 КУпАП,

ВСТАНОВИВ:

Згідно протоколу про адміністративне правопорушення від 17.09.2021 р.серії ВАБ № 470675, ОСОБА_1 09.09.2021 року порушив правила виконання адміністративного нагляду, не з`явився до відділення поліції, та не надав пояснення з питань щодо виконання адміністративного нагляду, чим порушив Ухвалу суду від 24.03.2021.

ОСОБА_1 в судове засідання не з`явився.

Суд, дослідивши протокол про адміністративне правопорушення та додатки до нього встановив наступне.

Статтею 7 КУпАП передбачено, що ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюються на основі суворого додержання законності.

Відповідно до ст. 9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визначається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Відповідно до ст. 245 КУпАП завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом.

У відповідності до ст. ст. 251, 252 КУпАП, приймаючи рішення по справі про адміністративне правопорушення, суд оцінює докази в їх сукупності, керуючись законом та правосвідомістю.

Згідно з вимогами ст. ст. 278,280 КУпАП суд першої інстанції при підготовці до розгляду справи про адміністративне правопорушення має вирішити питання про правильність складання протоколу та інших матеріалів справи, чи є необхідність у витребуванні додаткових матеріалів, а при розгляді справи зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Частиною 2 ст. 187 КУпАП передбачена відповідальність за порушення правил адміністративного нагляду особами, щодо яких встановлено такий нагляд, а саме:

1) неявка за викликом органу Національної поліції у вказаний термін і ненадання усних або письмових пояснень з питань, пов`язаних з виконанням правил адміністративного нагляду;

2) неповідомлення працівників Національної поліції, які здійснюють адміністративний нагляд, про зміну місця роботи чи проживання або про виїзд за межі району (міста) у службових справах;

3) порушення заборони виходу з будинку (квартири) у визначений час, який не може перевищувати восьми годин на добу;

4) порушення заборони перебування у визначених місцях району (міста);

5) нереєстрація в органі Національної поліції.

Якщо вони вчинені повторно протягом року після накладення адміністративного стягнення.

Однак, матеріали справи не містять доказів, які б свідчили про те, що ОСОБА_1 викликали до відділення поліції. Рапорт, який міститься в додатках до протоколу містить відомості про виклик ОСОБА_2 , а не ОСОБА_1 , крім цього виклик здійснювався того ж дня, коли встановлено неявку за ним, також в рапорті не зазначено, яким саме чином (способом) здійснювався виклик ОСОБА_1 . Інших доказів належного виклику ОСОБА_1 до органу поліції суду не надано. Матеріали справи містять пояснення виконані технічними засобами від імені ОСОБА_1 , а саме надруковані, що викликає сумнів у їх достовірності.

Відповідно положеньст. 251 Кодексу України про адміністративні правопорушення (зі змінами), доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа), встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Склад адміністративного правопорушення обов`язково має містити наступні ознаки: об`єкт правопорушення, суб`єкт правопорушення, об`єктивна та суб`єктивна сторони правопорушення.

Відсутність одного із вищезазначених елементів в діях особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, вказує на відсутність складу адміністративного правопорушення.

У свою чергу, відсутність складу адміністративного правопорушення, в силу п. 1 ст. 247 КУпАП, є підставою для закриття провадження у справі про адміністративне правопорушення.

Відтак, дослідивши матеріали справи про адміністративне правопорушення, суд приходить до висновку, що діях ОСОБА_1 відсутній склад адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 187 КУпАП, а тому провадження підлягає закриттю за п. 1 ст. 247 КУпАП.

Керуючись п. 1 ст. 247, ст. ст. 283, 284 КУпАП,

ПОСТАНОВИВ:

Провадження у справі про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності, передбаченої ч. 2 ст. 187 КУпАП- закрити за відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена протягом десяти днів з дня її винесення.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги постанова, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя О. В. Чернова