Справа № 703/3484/21
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

09 грудня 2021 року суддя Смілянського міськрайонного суду Черкаської області Биченко І.Я., за участю особи, що притягується до адміністративної відповідальності - ОСОБА_1 , захисника Райнова Г.С., потерпілого ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду матеріали справи про притягнення

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, жителя АДРЕСА_1 , не одруженого, РНОКПП НОМЕР_1 ,

до адміністративної відповідальності за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 173-2 КУпАП, -

у с т а н о в и в :

ОСОБА_1 близько 15 години 30 хвилини 19 жовтня 2021 року за місцем свого постійного проживання вчинив насильство в сім`ї: висловлювався нецензурною лайкою на адресу свого сина ОСОБА_2 , чим заподіяв шкоди його психічному здоров`ю.

Своїми діями ОСОБА_1 вчинив адміністративне правопорушення, передбачене ч. 1 ст. 173-2 КУпАП.

ОСОБА_1 в судовому засіданні свою вину у вчиненні правопорушення не визнав та пояснив, що у нього з дружиною наявний спір з приводу спільної квартири, у який втягнуті їхні спільні діти. 19 жовтня 2021 року він розмовляв по телефону зі своєю сестрою і в ході цієї розмови нецензурно висловлювався про свого сина. Він на нього ображений, оскільки син змінив і прізвище, і по-батькові. Вважає, що саме до нього застосовується іншими членами його сім`ї екнономічне насильство, оскільки вони хочуть позбавити його житла.

Захисник пояснив, що докази правопорушення відсутні, як відсутні і його наслідки. На його думку, в протоколі не розкрито суті правопорушення. А тому провадження належить закрити у зв`язку з відсутністю події і складу правопорушення.

Потерпілий ОСОБА_2 19 жовтня 2021 року в судовому порядку розглядалась справа про поділ майна між його батьками. Після судового засідання він поїхав додому. Через деякий час прийшов додому його батько, який з кимось розмовляв по телефону. В ході цієї розмови він нецензурно висловлювався відносно нього та його матері. Побачивши, батько обізвав його нецензурною лайкою. Він відчув образу, а тому разом із сестрою пішов на вулицю чекати матір. Він вважає, що такими діями його батько вчинив психологічне насильство щодо нього. В поліцію з приводу наведеного факту звернулась його матір. Зазначив, що у нього з батьком погіршились стосунки і він дійсно змінив прізвище і по батькові після розлучення батьків. На даний час у них в квартирі майже завжди напружена атмосфера, він іноді боїться вийти з кімнати. Наслідком протиправних дій батька є те, що йому важно навчатись і працювати.

Суд, заслухавши особу, яка притягується до адміністративної відповідальності, потерпілого, дослідивши матеріали справи, приходить до наступного.

Згідно з ч. 1 ст. 9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Положеннями ст. 251 КУпАП передбачено, що доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються, зокрема, протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, речовими доказами, іншими документами.

Згідно із ст. 252 КУпАП орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Статтею 1 Закону України «Про запобігання та протидію домашньому насильству» визначено, що домашнє насильство - діяння (дії або бездіяльність) фізичного, сексуального, психологічного або економічного насильства, що вчиняються в сім`ї чи в межах місця проживання або між родичами, або між колишнім чи теперішнім подружжям, або між іншими особами, які спільно проживають (проживали) однією сім`єю, але не перебувають (не перебували) у родинних відносинах чи у шлюбі між собою, незалежно від того, чи проживає (проживала) особа, яка вчинила домашнє насильство, у тому самому місці, що й постраждала особа, а також погрози вчинення таких діянь.

Під психологічним насильством розуміється форма домашнього насильства, що включає словесні образи, погрози, у тому числі щодо третіх осіб, приниження, переслідування, залякування, інші діяння, спрямовані на обмеження волевиявлення особи, контроль у репродуктивній сфері, якщо такі дії або бездіяльність викликали у постраждалої особи побоювання за свою безпеку чи безпеку третіх осіб, спричинили емоційну невпевненість, нездатність захистити себе або завдали шкоди психічному здоров`ю особи.

Вина ОСОБА_1 у правопорушенні, передбаченому ч.1 ст.173-2 КУпАП, незважаючи на невизнання ним своєї провини, підтверджується наступними доказами:

- даними протоколу про адміністративне правопорушення серії ВАБ № 740950 від 19.10.2021, який відповідає вимогам ст. 256 КУпАП та з якого вбачається, що ОСОБА_1 близько 15 години 30 хвилини 19 жовтня 2021 року за місцем свого фактичного проживання вчинив насильство в сім`ї відносно сина ОСОБА_2 , а саме висловлювався в його бік нецензурною лайкою, чим вчинив психологічне насильство;

- протоколом прийняття заяви про кримінальне правопорушення або таке, що готується, від 19 жовтня 2021 року, відповідно до якого ОСОБА_3 повідомила працівників поліції про те, що її колишній чоловік чинить психологічне насильство щодо неї та її сина, а саме висловлюється нецензурною лайкою та принижує їх честь та гідність. Такі дії він чинив неодноразово;

- письмовими поясненнями ОСОБА_4 , згідно з якими вона чула як батько, перебуваючи в іншій кімнати, з кимось розмовляв по телефону. В ході розмови він ображав матір, висловлювався щодо неї нецензурною лайкою. Коли вони з братом вийшли з кімнати та хотіли піти на вулицю, батько підійшов до брата та обізвав його нецензурною лайкою. На вулиці вони чекали на матір та все їй розповіли. Вона викликала працівників поліції. Такі дії батько чинить систематично.

Зазначені вище докази сумнівів щодо їх достовірності та допустимості не викликають, оскільки вони оформлені у визначеному процесуальним законом порядку.

Розглянувши матеріали справи про адміністративне правопорушення, суд вважає, що вина ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 173-2 КУпАП, доведена повністю.

Як визначено ч. 1 ст. 173-2 КУпАП вчинення домашнього насильства, тягне за собою накладення штрафу від десяти до двадцяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян або громадські роботи на строк від тридцяти до сорока годин, або адміністративний арешт на строк до семи діб.

з ст. 23 КУпАП адміністративне стягнення є мірою відповідальності і застосовується з метою виховання особи, яка вчинила адміністративне правопорушення, в дусі додержання законів України, поваги до правил співжиття, а також запобігання вчиненню нових правопорушень як самим правопорушником, так і іншими особами.

Ураховуючи характер вчиненого правопорушення, особу порушника, приймаючи до уваги ступінь його вини, сімейний та майновий стан, щире каяття як обставину, що пом`якшує відповідальність, суд вважає за можливе накласти на ОСОБА_1 адміністративне стягнення у вигляді штрафу у розмірі 10 (десяти) неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Даний вид впливу суддя вважає достатнім і доцільним для його виправлення та попередження вчинення ним нових правопорушень.

Положеннями ст. 40-1 КУпАП передбачено, що у провадженні по справі про адміністративне правопорушення у разі винесення судом (суддею) постанови про накладення адміністративного стягнення сплачується судовий збір особою, на яку накладено таке стягнення. Розмір і порядок сплати судового збору встановлюється законом.

Відповідно до п. 5 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» у разі ухвалення судом постанови про накладення адміністративного стягнення ставка судового збору встановлюється у розмірі 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб. Вичерпний перелік осіб, які звільняються від сплати судового збору, міститься у ст. 5 вказаного Закону.

Відтак, із ОСОБА_1 у дохід держави підлягає стягненню судовий збір в розмірі 454,00 грн., оскільки судом не встановлено підстав для звільнення його від сплати цього збору.

На підставі наведеного та керуючись та керуючись ст. 283, 284 КУпАП України, суддя

п о с т а н о в и в :

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , визнати винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 173-2 КУпАП, і накласти на нього адміністративне стягнення у виді штрафу в розмірі десяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що складає 170 (сто сімдесят) грн. 00 коп. (отримувач коштів: ГУК у Черк. обл./тг м.Сміла 21081100, код отримувача , банк отримувача: Казначейство України (ЕАП), рахунок отримувача:UA0023753 код класифікації: 21081100).

Стягнути з ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , в дохід держави 454 (чотириста п`ятдесят чотири) грн. судового збору (отримувач коштів ГУК у м. Києві/м. Київ/22030106, код за , банк отримувача Казначейство України (ЕАП), рахунок отримувача UA0026001, код класифікації доходів бюджету 22030106).

У разі несплати правопорушником штрафу у п`ятнадцятиденний термін з дня вручення йому постанови, постанова надсилається для примусового виконання до відділу державної виконавчої служби. У порядку примусового виконання постанови з правопорушника стягується подвійний розмір штрафу.

Постанова може бути оскаржена до Черкаського апеляційного суду через Смілянський міськрайонний суд Черкаської області особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником протягом 10 днів з дня її винесення.

Постанова про накладення адміністративного стягнення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги та підлягає зверненню до виконання протягом трьох місяців з моменту її винесення. В разі ж оскарження постанови перебіг строку давності звернення її до виконання зупиняється до розгляду скарги.

Суддя І.Я. Биченко