Справа № 397/854/21
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

07.12.2021 смт. Олександрівка

Суддя Олександрівського районного суду Кіровоградської області Івченко П.О., розглянувши справу про адміністративне правопорушення стосовно

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянки України, який не працює, проживає за адресою: АДРЕСА_1 ,

за ч. 1 ст. 88-1 Кодексу України про адміністративні правопорушення (далі КУпАП),

У С Т А Н О В И В:

Як убачається з протоколу про адміністративне правопорушення № 001071 від 30.09.2021, 30.09.2021 близько 08:40 год. на ринку смт. Олександрівка Кропивницького району Кіровоградської області ОСОБА_1 здійснював продаж свіжої риби - судак 2 шт. загальною вагою 2 кг. без відповідних документів, чим порушив вимоги ст. 7, 27, 63 Закону України «Про тваринний світ», за що передбачена відповідальність за ч. 1 ст. 88-1 КУпАП.

У судовому засіданні ОСОБА_1 пояснив, що дійсно здійснював продаж риби, судаків вагою 2 кг., проте він займається вирощуванням риби та утримує в оренді ставок, а тому має право здіснювати продаж риби.

Заслухавши пояснення ОСОБА_1 та дослідивши письмові матеріали справи, суд приходить до таких висновків.

Відповідно до ст. 9 КУпАП адміністративним правопорушенням визнається протиправна, винна дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Згідно зі ст. 245 КУпАП завданням провадження в справах про адміністративне правопорушення є всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності із законом.

Відповідно до вимог ст. 280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають істотне значення для правильного вирішення справи.

З`ясовуючи ці обставини, суд повинен виходити з положень ст. 251 КУпАП, згідно з якою доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу.

Суд лише оцінює докази з точки зору їх достатності, достовірності, допустимості і належності.

Диспозиція ч. 1 ст. 88-1 КУпАП передбачає відповідальність за порушення порядку придбання, збуту чи розповсюдження об`єктів тваринного або рослинного світу.

Тобто, диспозиція є бланкетною, яка лише називає саме правопорушення, але для повного визначення ознак цього правопорушення відсилає до інших галузей права, тобто до інших нормативно-правових чи підзаконних нормативно-правових актів; потребує посилання в протоколі та в постанові суду на конкретні норми і правила, які порушила винна особа.

Зокрема, такі норми мають загальний і конкретизований зміст. Загальний зміст бланкетної диспозиції передається словесно-документною формою відповідної статті КУпАП і включає положення інших нормативно-правових актів. Із загальним змістом бланкетної диспозиції пов`язане визначення діяння як правопорушення певного виду та встановлення за нього відповідальності, а конкретизований зміст цієї диспозиції передбачає певну деталізацію відповідних положень інших нормативно-правових актів, що наповнює адміністративно-правову норму більш конкретним змістом.

Об`єктом даного адміністративного проступку є суспільні відносини у сфері охорони природи, використання природних ресурсів, зокрема встановлений порядок придбання та збуту об`єктів тваринного і рослинного світу, правила утримання диких тварин.

Згідно з протоколом про адміністративне правопорушення ОСОБА_1 , зокрема, порушив вимоги ст. 7, 27, 63 Закону України «Про тваринний світ».

Так, відповідно до ст. 7 вказаного Закону, об`єкти тваринного світу, вилучені із стану природної волі, розведені (отримані) у напіввільних умовах чи в неволі або набуті іншим не забороненим законом шляхом, можуть перебувати у приватній власності юридичних та фізичних осіб. Законність набуття у приватну власність об`єктів тваринного світу (крім добутих у порядку загального використання) повинна бути підтверджена відповідними документами, що засвідчують законність вилучення цих об`єктів з природного середовища, ввезення в Україну з інших країн, факту купівлі, обміну, отримання у спадок тощо, які видаються в установленому законодавством порядку. У передбаченому законом порядку права власників об`єктів тваринного світу можуть бути обмежені в інтересах охорони цих об`єктів, навколишнього природного середовища та захисту прав громадян.

Згідно зі статтею 27 вказаного Закону, у порядку загального використання об`єктів тваринного світу громадянам, у випадках, передбачених законодавством, дозволяється безоплатне любительське і спортивне рибальство для особистого споживання (без права реалізації) у визначених відповідно до законодавства водних об`єктах загального користування у межах встановлених законодавством обсягів безоплатного вилову і за умови додержання встановлених правил рибальства і водокористування.

В інших випадках любительське і спортивне рибальство здійснюються на праві спеціального використання об`єктів тваринного світу в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України відповідно до цього та інших законів.

Відповідно до ст. 63 вказаного Закону порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу тягне за собою адміністративну, цивільно-правову чи кримінальну відповідальність відповідно до закону.

Положеннями ч. 2 ст. 63 вказаного Закону визначено низку різних за змістом норм, викладених у шістнадцяти абзацах.

Однак конкретні положення яких, як такі, що порушені ОСОБА_1 , у протоколі про адміністративне правопорушення не викладені, та у провину останньому не поставлені.

До того ж конкретно сам зміст (суть, об`єктивний прояв) дії або бездіяльності, допущених ОСОБА_1 , який порушує вимоги ст. 7, 27, 63 Закону також в протоколі не зазначено, зокрема, не наведено конкретне формулювання назв тих документів, які необхідні для здійснення продажу свіжої риби, та які саме не надав ОСОБА_1 .

Які саме «відповідні документи» не мав ОСОБА_1 , яким нормативним актом і якою нормою передбачено їх наявність у протоколі про адміністративне правопорушення, не вказано. Тому суд не може вийти за межі обставин, вказаних у протоколі, та встановити допущення ОСОБА_1 порушень, які не ставляться йому в провину, що виключає в діях ОСОБА_1 склад адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.88-1 КУпАП.

Окрім викладеного, протокол про адміністративне правопорушення не містить належного конкретного викладення обставин події, не зазначено вартість риби, яка була продана (збута), кому саме. До матеріалів справи не долучено достатніх та беззаперечних доказів на підтвердження здійснення діяльності по продажу (збуту) ОСОБА_1 свіжої риби (пояснення свідків, фото- чи відео фіксація тощо).

Крім того, ОСОБА_1 у судовому засіданні були долучені документи, які досліджувалися під час розгляду справи: копію свідоцтва про державну реєстрацію фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 , копію договору оренди водного об`єкта від 17.05.2017 (для рибогосподарських потреб, ставок площею 31,3740 га, розташований за межами с. Ружечеве Олександрівського району Кіровоградської області, строком на 10 років); копію акта про виконання робіт з уселення водних живих ресурсів.

Таким чином, доводи ОСОБА_1 щодо законності походження об`єктів тваринного світу, а саме риби та наявності відповідних документів підтверджено останнім шляхом долучення відповідних документів та надання пояснень.

Отже, на переконання суду, відомості відображенні головним державним інспектором відділу охорони водних біоресурсів про наявність у діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 88-1 КУпАП, є сумнівними з вищезазначених підстав, а наявність сумнівів не узгоджується із стандартом доказування «поза розумним сумнівом», який застосовується при оцінці доказів, а такі докази можуть «випливати зі співіснування достатньо переконливих, чітких і узгоджених між собою висновків чи схожих неспростовних презумпції факту».

Відповідно до Рішення Конституційного Суду України від 22.12.2010 № 23-рп/2010 адміністративна відповідальність в Україні та процедура притягнення до неї ґрунтується на конституційних принципах, в тому числі, і закріпленої встатті 62 Конституції України презумпції невинності.

Згідно зі статею 62 Конституції України обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачиться на її користь.

Відповідно до ст. 7 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом.

Відповідно до вимог ст. 245, 251, 252, 280 КУпАП суд зобов`язаний повно, всебічно та об`єктивно з`ясувати всі обставини справи, встановити чи було вчинене адміністративне правопорушення та чи винна особа у його вчиненні, дослідити наявні у справі докази, дати їм належну правову оцінку і в залежності від встановленого, прийняти мотивоване законне рішення.

У справі "Barbera, Messegu and Jabardo v. Spain" від 06 грудня 1998 (п. 146) Європейський суд з прав людини встановив, що принцип презумпції невинності вимагає серед іншого, щоб, виконуючи свої обов`язки, судді не починали розгляд справи з упередженої думки, що особа скоїла правопорушення, яке ставиться їй в провину; всі сумніви, щодо її винуватості повинні тлумачитися на користь цієї особи.

Тож, притягнення особи до адміністративної відповідальності, можливе лише за наявності події адміністративного правопорушення та вини особи у його вчиненні, яка підтверджена належними доказами.

У справі «Малофєєв проти Росії» (пункти 111-120 рішення від 30.05.2013 року, заява № 36673/04) Європейський суд з прав людини, зокрема, зазначив, що у випадку, коли викладена в протоколі фабула адміністративного правопорушення не відображає всіх істотних ознак складу правопорушення, суд не має права самостійно редагувати її, а так само не може відшукувати докази на користь обвинувачення, оскільки це становитиме порушення права на захист (особа не може належним чином підготуватися до захисту) та принципу рівності сторін процесу (оскільки особа має захищатися від обвинувачення, яке підтримується не стороною обвинувачення, а фактично судом).

Зважаючи на викладене, суд зобов`язаний розглядати справу лише в межах тверджень про вчинення адміністративного правопорушення, вказаних стосовно особи у протоколі про адміністративне правопорушення та не в праві встановлювати обставини, які виходять за межі таких тверджень та звинувачують особу у вчиненні дій, які конкретно не викладені в ньому.

Раніше вказані обставини, а саме: не розкриття об`єктивної сторони правопорушення, доведення обставин, зазначених у протоколі достатніми, достовірними, безсумнівними доказами, є грубим порушенням КУпАП, і є безумовною підставою до закриття провадження у справі на підставі п. 1 ст. 247 КУпАП, у зв`язку із відсутністю в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.88-1 КУпАП З огляду на викладене риба, яка вилучена в ОСОБА_1 , як предмет правопорушення та фактично залишена йому на зберігання, підлягає залишенню останньому.

Керуючись ст. 88-1, 247, 283-285, 289 КУпАП, суд,

П О С Т А Н О В И В:

Провадження у справі про адміністративне правопорушення про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за ч. 1 ст. 88-1 КУпАП закрити на підставі п. 1 ст. 247 КУпАП, у зв`язку з відсутністю в його діях події та складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 88-1 КУпАП.

Постанова може бути оскаржена до Кропивницького апеляційного суду через Олександрівський районний суд Кіровоградської області протягом десяти днів з дня її винесення.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги постанова, якщо її не скасовано, набирає законної сили після залишення апеляційної скарги без задоволення, а постанови, - без змін, чи зміні постанови.

Суддя: /підпис/ П.О. Івченко

Згідно з оригіналом.

Виготовлено з автоматизованої системи документообігу суду.

Рішення станом на «___»_______________2021 року набрало законної сили.

Суддя Олександрівського районного суду

Кіровоградської області П.О. Івченко

Копію засвідчено «___»________________2021 року