Справа № 439/1364/21 Головуючий у 1 інстанції: Бунда А.О.
Провадження № 33/811/1308/21 Доповідач: Урдюк Т. М.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

09 грудня 2021 року Львівський апеляційний суд в складі судді судової палати з розгляду кримінальних справ Урдюк Т.М., за участю захисника особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, - адвоката Білика П.Б., розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Львові апеляційну скаргу особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , зареєстрованої та проживаючої за адресою: АДРЕСА_1 , на постанову судді Бродівського районного суду Львівської області від 26 серпня 2021 рокупро притягнення її до адміністративної відповідальності за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.163-1 КУпАП,

встановив :

вищенаведеною постановою ОСОБА_1 визнано винною у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 163-1 КУпАП, та накладено стягнення у виді штрафу у розмірі п`яти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 85 гривень.

Стягнуто із ОСОБА_1 судовий збір в сумі 454 грн. на користь держави.

Згідно з постановою судді, ОСОБА_1 11.06.2021 не подала до контролюючого органу аудиторського висновку по терміну 10 червня 2021 року, чим порушила вимоги абз.4 п.46.2 ст.46 Податкового кодексу України, за що передбачена адміністративна відповідальність частиною 1 статті 163-1 КУпАП.

Не погоджуючись із рішенням судді першої інстанції, особа, яка притягається до адміністративної відповідальності, ОСОБА_1 подала апеляційну скаргу, в якій просить поновити строк на апеляційне оскарження, скасувати постанову судді Бродівського районного суду Львівської області від 26 серпня 2021 року та провадження у справі закрити за відсутністю складу адміністративного правопорушення.

В обґрунтування своїх апеляційних вимог ОСОБА_1 покликається на те, що КП «Бродиводоканал» здійснює діяльність з надання послуг централізованого водопостачання та водовідведення та не здійснює види діяльності, наведені у секції В «Видобувна промисловість і розробка кар`єрів», тому не є суб`єктом господарювання, який здійснює діяльність у видобувних галузях.

На її переконання, у КП «Бродиводоканал» відсутній обов`язок подавати до органів ДПС річну фінансову звітність разом з аудиторським звітом до органів ДПС.

В обґрунтування поважності пропуску строку на апеляційне оскарження ОСОБА_1 покликається на те, що вона не була присутня при проголошенні оскаржуваної постанови, а копію рішення отримала 07.09.2021.

Особа, яка притягається до адміністративної відповідальності, ОСОБА_1 у судове засідання не з`явилася, хоча була повідомлена про час та місце розгляду апеляційної скарги, її захисник не заперечив проти проведення апеляційного розгляду у відсутності його підзахисної.

Заслухавши пояснення захисника особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, адвоката Білика П.Б. на підтримання поданої апеляційної скарги, дослідивши матеріали справи та мотиви апеляційної скарги, на переконання апеляційного суду, апеляційна скарга підлягає до часткового задоволення.

З огляду на те, що судове засідання, на якому було проголошено оскаржувану постанову, проводилося у відсутності ОСОБА_1 , а копію такої вона отримала лише 07 вересня 2021 року та того ж дня мала можливість ознайомитися з мотивами прийнятого рішення, апеляційний суд вважає, що строк на апеляційне оскарження пропущений з поважних причин та такий підлягає поновленню.

За змістом ст. 245 КУпАП завданнями провадження у справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

Відповідно до ст. 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показанням технічних приладів, а також іншими документами.

Згідно з вимогами ст.252 КУпАП, суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю. При цьому, обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів.

З аналізу наведеної вище норми вбачається, що оцінці підлягає як кожний окремий доказ, так і всі зібрані докази в цілому, на підставі чого суддя повинен зробити обґрунтований висновок про їх належність і допустимість, достовірність та достатність фактичних даних, що встановлюються цими доказами, та мають значення для справи.

Оскільки протокол є важливим процесуальним документом, який засвідчує факт неправомірних дій, за які передбачена адміністративна відповідальність, такий та його невід`ємні складові повинні бути оформлені належним чином, містити в собі всі дані, необхідні для своєчасного та об`єктивного вирішення питання про наявність в діях особи складу адміністративного проступку.

При цьому, орган, що склав протокол, повинен довести обставини, на які покликається в протоколі, належними та допустимими доказами.

З огляду на це, на суддю при підготовці до розгляду справи про адміністративне правопорушення ст. 278 КУпАП покладено обов`язок вирішити питання про правильність складання протоколу та інших матеріалів справи.

Згідно з протоколом про адміністративне правопорушення від 05 серпня 2021 року серії ГУ ЛВ№005150 №597 (а.с.2) ОСОБА_1 не подала до контролюючого органу аудиторського висновку до терміну 10 червня 2021 року (акт №15598/13-01-18-10 від 02.08.2021 року), чим порушено абз.4 п.46.2 ст.46 Податкового кодексу України, за що передбачена адміністративна відповідальність частиною 1 статті 163-1 КУпАП. Вчинено 11.06.2021.

До складеного протоколу Буським відділом камеральних перевірок управління з питань виявлення та опрацювання податкових ризиків Головного управління ДПС у Львівській області долучено лише акт про результати перевірки відповідно до пп.75.1.1 п.75.1 ст.75 Податкового кодексу України від 02 серпня 2021 року №15598/13-01-18-10 (а.с.3).

Частиною 1 статті 163-1 КУпАП передбачена відповідальність за відсутність податкового обліку, порушення керівниками та іншими посадовими особами підприємств, установ, організацій встановленого законом порядку ведення податкового обліку, у тому числі неподання або несвоєчасне подання аудиторських висновків.

Пунктом 46.2 Податкового кодексу України передбачено, що платники податку на прибуток, які відповідно до Закону України від 16.07.1999 № 996-XIV «Про бухгалтерський облік та фінансову звітність в Україні» (далі Закон № 996) зобов`язані оприлюднювати річну фінансову звітність та річну консолідовану фінансову звітність разом з аудиторським звітом та подають контролюючому органу: разом з податковою декларацією за відповідний річний податковий (звітний) період Звіт про фінансовий стан (баланс) та Звіт про прибутки та збитки та інший сукупний дохід (звіт про фінансові результати), складені до перевірки фінансової звітності аудитором; річну фінансову звітність разом з аудиторським звітом, яка підлягає оприлюдненню, у строк не пізніше 10 червня року, наступного за звітним.

Відповідно до частини 3 статті 14 Закону № 996, в залежності від категорії суб`єкта господарювання, фінзвітність разом з аудиторським висновком мають подавати: підприємства, що становлять суспільний інтерес (крім великих підприємств, які не є емітентами цінних паперів) (це згідно із законом «Про внесення змін до Закону України «Про бухгалтерський облік та фінансову звітність в Україні» щодо удосконалення деяких положень» від 05.10.2017 року № 2164-VIII підприємства емітенти цінних паперів, цінні папери яких допущені до біржових торгів, банки, страховики, недержавні пенсійні фонди, інші фінансові установи (окрім фінансових установ і недержавних пенсійних фондів, які належать до мікро- і малих підприємств); усі великі підприємства незалежно від організаційно-правової форми і форми власності), публічні акціонерні товариства, суб`єкти природних монополій на загальнодержавному ринку та суб`єкти господарювання, які здійснюють діяльність у видобувних галузях не пізніше ніж до 30 квітня року, що настає за звітним періодом, мають оприлюднювати річну фінансову звітність та річну консолідовану фінансову звітність разом з аудиторським висновком на своїй веб-сторінці (у повному обсязі) та в інший спосіб у випадках, визначених законодавством; великі підприємства, які не є емітентами цінних паперів, та середні підприємства не пізніше ніж до 1 червня року, що настає за звітним періодом, мають оприлюднювати річну фінансову звітність разом з аудиторським висновком на своїй веб-сторінці (у повному обсязі); інші фінансові установи, що належать до мікропідприємств та малих підприємств не пізніше ніж до 1 червня року, що настає за звітним періодом, мають оприлюднювати річну фінансову звітність разом з аудиторським висновком на власній веб-сторінці (у повному обсязі).

Таким чином, перелік суб`єктів господарювання, які зобов`язані оприлюднювати річну фінансову звітність та річну консолідовану фінансову звітність разом з аудиторським висновком, встановлено частиною третьою ст. 14 Закону № 996.

Якщо Підприємство, що є платником податку на прибуток, не відноситься до суб`єктів господарювання, які зобов`язані оприлюднювати річну фінансову звітність та річну консолідовану фінансову звітність разом з аудиторським висновком відповідно до частини третьої ст. 14 Закону № 996, то таке Підприємство подає разом з відповідною податковою декларацією квартальну або річну фінансову звітність у порядку, передбаченому для подання податкової декларації з урахуванням вимог ст. 137 Кодексу, без подання аудиторського звіту.

Водночас, податковим органом не додано до протоколу про адміністративне правопорушення жодних документів на підтвердження того, що КП «Бродиводоканал» відноситься до числа суб`єктів господарювання, які зобов`язані оприлюднювати річну фінансову звітність та річну консолідовану фінансову звітність разом з аудиторським висновком в силу наведеного вище Закону, та які документи були подані підприємством до контролюючого органу.

З огляду на те, що норма пункту щодо обов`язкового подання річної фінансової звітності разом з аудиторським звітом у строк не пізніше 10 червня року, наступного за звітним, застосовується в 2021 році за підсумками 2020 звітного року, наданий стороною захисту статут КП «Бродиводоканал», що затверджений лише 24 червня 2021 року, та фінансові звіти без підтвердження того, що саме такі подані податковому органу, не дозволяють апеляційному суду зробити відповідний висновок про наявність чи відсутність в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 163-1 КУпАП.

Окрім цього, з матеріалів справи про адміністративне правопорушення вбачається, що у протоколі про адміністративне правопорушення не викладено в повній мірі суть адміністративного правопорушення відповідно до диспозиції ч.1 ст. 163-1 КУпАП.

Встановлена невідповідність протоколу вимогам КУпАП та неповнота даних матеріалів справи є перешкодою для встановлення наявності чи відсутності в діяннях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 163-1 КУпАП, на що не звернув увагу суддя першої інстанції при розгляді справи та не вжив заходів щодо їх усунення.

На переконання апеляційного суду, невідповідність матеріалів протоколу про адміністративне правопорушення вимогам закону унеможливлює прийняття у справі законного й обґрунтованого судового рішення, відтак без усунення зазначених вище недоліків розгляд справи є неможливим.

За змістом ст. 278 КУпАП, при виявленні недоліків в протоколі про адміністративне правопорушення, складеному всупереч вимогам ст. 256 КУпАП, або в інших матеріалах, що перешкоджають або унеможливлюють об`єктивний розгляд справи, особа, що провадить підготовку до розгляду справи, повертає матеріали справи відповідному правоохоронному органу, що порушив провадження в адміністративній справі, на дооформлення.

З огляду на вищенаведене, апеляційний суд приходить до переконання, що матеріали протоколу про адміністративне правопорушення від 05 серпня 2021 року серії ГУ ЛВ№005150 №597 відносно ОСОБА_1 підлягають поверненню органу, який його складав, відтак подана апеляційна скарга підлягає до часткового задоволення, а оскаржувана постанова - до скасування.

Оскільки рішення судді першої інстанції скасовується з наведених підстав, апеляційний суд наперед не надає оцінку іншим доводам апеляційної скарги, зокрема в частині наявності чи відсутності в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.163-1 КУпАП, доведеності чи недоведеності обставин, переваги одних доказів над іншими.

Керуючись ст. 294 КУпАП, апеляційний суд, -

постановив:

поновити ОСОБА_1 строк на апеляційне оскарження, її апеляційну скаргу задоволити частково.

Постанову судді Бродівського районного суду Львівської області від 26 серпня 2021 року, якою ОСОБА_1 визнано винною у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 163-1 КУпАП, скасувати.

Матеріали протоколу про адміністративне правопорушення від 05 серпня 2021 року серії ГУ ЛВ№005150 №597 відносно ОСОБА_1 повернути до Буського відділу камеральних перевірок управління з питань виявлення та опрацювання податкових ризиків Головного управління ДПС у Львівській області для належного оформлення.

Постанова апеляційного суду набирає законної сили з моменту її прийняття, є остаточною і оскарженню не підлягає.

Суддя Львівського

апеляційного суду Т.М. Урдюк