Справа № 644/7623/21
Провадження № 3/644/1782/21
П О С Т А Н О В А

Іменем України

15 вересня 2021 р. м.Харків

Суддя Орджонікідзевського районного суду м. ХарковаШевченко С.В., розглянув матеріали по справі про адміністративне правопорушення про притягнення до адміністративної відповідальності за ч.1 ст.187 КУпАП :

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, не працюючого, що зареєстрований та мешкає за адресою: АДРЕСА_1 ,

в с т а н о в и в :

ОСОБА_1 , 28.07.2021 року о 23 годині 10 хвилин, при перевірці був відсутній з місцем мешкання за адресою: АДРЕСА_1 , чим порушив обмеження відповідно ухвали суду від 18.03.2021 року про встановлення адміністративного нагляду, чим порушив правила адміністративного нагляду.

ОСОБА_1 про час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином, шляхом направлення судового виклику на адресу реєстрації місця проживання зазначену в протоколі про адміністративне правопорушення, причини неявки суду не повідомив, клопотань про відкладення розгляду справи не надав.

За змістом ч.1 ст.268 КУпАП під час відсутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності справу може бути розглянуто лише у випадках, коли є дані про своєчасне її сповіщення про місце і час розгляду справи і якщо від неї не надійшло клопотання про відкладення розгляду справи.

Частиною 1 ст.277-2 КУпАП передбачено, що повістка особі, яка притягається до адміністративної відповідальності, вручається не пізніше як за три доби до дня розгляду справи в суді, в якій зазначаються дата і місце розгляду справи.

Європейський суд з прав людини в своїх рішеннях, зокрема «Юніон Аліментаріа проти Іспанії » від 07 липня 1989 року, виходить з того, що у випадках коли поведінка учасників судового засідання свідчить про умисний характер їх дій направлений на невиправдане затягування процесу чи зловживання своїм процесуальним правом, суд має реагувати на вказані випадки законними засобами, аби не було зневільовано ключовий принцип - верховенство права, в тому числі проводити судове засідання у відсутність особи, якщо таке затягування може нашкодити справі чи іншим учасникам справи.

В цьому ж рішенні Європейський суд з прав людини зазначив, що заявник зобовязаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які повязані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Крім того, як вбачається з протоколу про адміністративне правопорушення від 29.07.2021 року серії ВАБ№709296, який складено у відношенні ОСОБА_1 , останнього під розпис було повідомлено про те, що справа про адміністративне правопорушення буде розглядатися в Орджонікідзевському районному судді м.Харкова, що свідчить про те, що порушник був обізнаний про місце розгляду його справи, а дізнатися про час її розгляду міг в декілька способів, або ж через канцелярію суду, або ж із сайту Судова влада України.

Відтак, з урахуванням викладеного та приймаючи до уваги, що ОСОБА_1 обізнаний про перебування в провадженні суду справи про притягнення його до адміністративної відповідальності за вчинення правопорушення передбаченого ч.1 ст.187 КУпАП та належним чином повідомлений про дати розгляду справи, може свідчити про зловживання ним процесуальними правами та затягування розгляду справи, суд вважає за можливе розглянути вказану справу у відсутність ОСОБА_1 .

Як встановлено судом, відповідно до ухвали Первомайського міськрайонного суду Харківської області від 21.09.2020 року у відношенні ОСОБА_1 , встановлений адміністративний нагляд строком на один рік з застосуванням певних обмежень, в тому числі: зобов`язано ОСОБА_1 вихід з місця проживання (будинку, квартири), яке він обрав згідно з заявою, з 22 години до 05 ранку наступної доби.

Відповідно до положень ст.251 КУпАП, доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису та інше, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Як вбачається з протоколу про адміністративне правопорушення, складеному 29.07.2021 року у відношенні ОСОБА_1 в ньому наявні всі відомості, передбачені ч.1 ст.256 КУпАП.

Встановлені правила допустимості і відповідності доказів є гарантом їх достовірності та істинності.

Згідно статті 252 КУпАП, докази повинні оцінюватися за внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності.

Розглянувши матеріали справи, приймаючи до уваги факт визнання вчиненого правопорушення ОСОБА_1 , про що він зазначив в своїх письмових поясненнях, суд доходить висновку, що вина останнього у вчиненні адміністративного правопорушення, підтверджується в повному обсязі матеріалами справи, які були досліджені та проаналізовані в судовому засіданні, а саме: протоколом про адміністративне правопорушення, складеним 29.07.2021 року у відношенні ОСОБА_1 , який є документом, що офіційно засвідчує факт вчинення неправомірних дій і є одним з основних джерел доказів, який складений з дотриманням всіх процесуальних вимог (а.с.1), поясненнями ОСОБА_1 (а.с.2); копією ухвали суду про встановлення адміністративного нагляду від 21.09.2020 року; рапортами, складеними 28.07.2021 року та 29.07.2021 року.

Відповідно до статті 245 КУпАП завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і обєктивне зясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

Приймаючи до уваги встановлені обставини справи, оцінюючи докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і обєктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю, суд визнає зібрані докази у справі про адміністративне правопорушення стосовно ОСОБА_2 належними, допустимими та такими, що відповідають вимогам статті 251 КУпАП.

За таких обставин, з урахуванням того, що ОСОБА_1 , який є особою, щодо якої встановлено адміністративний нагляд, порушив правила адміністративного нагляду та обмеження встановлені вказаною ухвалою суду, суд доходить висновку, що в діях ОСОБА_1 міститься склад адміністративного правопорушення, відповідальність за яке передбачена ч.1 ст.187 КУпАП.

Відповідно до ч.1 ст.9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Згідно положень статті 23 КУпАП передбачено, що адміністративне стягнення є мірою відповідальності і застосовується з метою виховання особи, яка вчинила адміністративне правопорушення, в дусі додержання законів України, поваги до правил співжиття, а також запобігання вчиненню нових правопорушень як самим правопорушником, так і іншими особами.

Суд, при вирішенні питання про накладення стягнення за допущене адміністративне правопорушення, враховуючи дані про особу правопорушника, характер правопорушення та його наслідки, вважає можливим накласти адміністративне стягнення у вигляді штрафу в дохід держави в мінімальному розмірі, передбаченому санкцією ч.1 ст.187 КУпАП.

Згідно положень ст.40-1 КУпАП судовий збір у провадженні по справі про адміністративне правопорушення у разі винесення судом (суддею) постанови про накладення адміністративного стягнення сплачується особою, на яку накладено таке стягнення.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.33-38, 40-1, ч.1 ст.187, ст.276, ст.ст.283-285 КУпАП, суд,

п о с т а н о в и в :

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , піддати адміністративному стягненню за вчинення правопорушення передбаченого ч.1 ст.187 КУпАП у вигляді штрафу в дохід держави в розмірі трьох неоподатковуваних мінімумів доходів громадян - 51 гривна (отримувач коштів ГУК Харківська область/МТГ Харків/21081100; код отримувача (код за ЄДРПОУ) 37874947; банк отримувача Казначейство України (ЕАП); код банку отримувача (МФО) 899998;рахунок отримувача UA0020649 ;код класифікації доходів бюджету 21081100).

Стягнути з ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , на користь держави судовий збір у розмірі 454 грн. (отримувач коштів ГУК у м.Києві/м.Київ/22030106; код отримувача (код за ЄДРПОУ) 37993783; банк отримувача- Казначейство України(ЕАП); код банку отримувача (МФО) 899998; рахунок отримувача UA0026001; код класифікації доходів бюджету 22030106).

Постанова судді протягом десяти днів з дня її винесення може бути оскаржена до Харківського апеляційного суду шляхом подачі апеляції через Орджонікідзевський районний суд м. Харкова.

Суддя Шевченко С. В.