Справа № 404/6301/21
Номер провадження 3/404/2220/21
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22 вересня 2021 року м. Кропивницький

Суддя Кіровського районного суду м. Кіровограда Загреба Ірина Віталіївна, за участю захисника особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, адвоката Бабкова О.О., розглянувши матеріали, що надійшли з Департаменту патрульної поліції Управління патрульної поліції в Кіровоградській області про притягнення до адміністративної відповідальності:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, не працюючого, що мешкає за адресою: АДРЕСА_1 реєстраційний номер ПП НОМЕР_1 ,

за скоєння правопорушення, передбаченого ст.130 ч.1 КУпАП,

в с т а н о в и в:

Із протоколу:

ОСОБА_1 , 13.08.2021 р. о 01:39 год., у порушення п.2.9 (а) ПДР України, керував в стані алкогольного сп`яніння транспортним засобом - «Dacia Logan», д/н НОМЕР_2 по просп. Винниченка, буд. 11 в м. Кропивницький.

ОСОБА_1 , якому направлялася повістка про виклик до суду за адресою місця проживання зазначенго у протоколі, в судове засідання не з`явився.

Частинною 1 ст.268 КУпАП визначено, що справа про адміністративне правопорушення може бути розглянута під час відсутності особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, лише у випадках, коли є дані про своєчасне її сповіщення про місце і час розгляду справи і якщо від неї не надійшло клопотання про відкладення розгляду справи.

Суддею відзначається, що законодавством встановлено строки здійснення провадження у справах про притягнення до адміністративної відповідальності з метою забезпечення учасникам процесу визначеності у часі, протягом якого суд розгляне справу. Передусім такі строки слугують інтересам особи, яка зазнає заходів впливу, оскільки наявність визначеного строку дає розуміння того, скільки триватиме такий вплив. Водночас протягом такого строку особу наділено процесуальними правами та обов`язками, що дає особі можливість, в тому числі з використанням адміністративного ресурсу (повноважень суду щодо витребування доказів, допиту свідків тощо), представити суду доводи на захист своєї правової позиції. Добросовісна участь особи у процесі вирішення її справи полягає в активній участі у розгляді її справи і недопущенні зловживань наданими їй правами.

Дотримання балансу між інтересами всіх сторін при розгляді справи покладено на суд, який, вирішуючи питання про права та обов`язки сторін, також зобов`язаний дотримуватися встановлених законодавством правил та строків розгляду справи.

Відповідно до статті 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» суди застосовують при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод та практику Європейського суду з прав людини як джерело права, добросовісність застосування якого входить до обов`язків судді, визначених статтею 56 Закону України «Про судоустрій і статус суддів».

Згідно рішення Європейського суду з прав людини у справі «Пономарьов проти України» від 03 квітня 2008 року, згідно з яким «сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм провадження». Вказаним рішенням встановлено порушення пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та статті 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод у справах цивільної юрисдикції, а тому таке рішення не може за аналогією бути застосовано у кримінальних справах, оскільки відповідно до пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод «кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення».

Таким чином з метою забезпечення реалізації ОСОБА_1 прав судом використано усі можливі способи його сповіщення про місце і час розгляду справи шляхом направлення судової повістки на відомий засіб мобільного зв`язку.

Враховуючи викладене, вважаю за можливе провести розгляд справи у відсутності особи, яка притягується до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 .

Захисник, адвокат Бабков О.О. в судовому засіданні вказав, що його підзахисний вину у вчиненні правопорушення, передбаченого ч.1 ст.130 КУпАП не визнав повністю. Захисником Бабковим О.О. через канцелярію суду (за Вх.№33646 від 20.09.2021 р.) подано клопотання про закриття провадження у справі відносно ОСОБА_1 ІНФОРМАЦІЯ_1 , за ч.1 ст.130 КУпАП, у зв`язку з відсутністю події і складу адміністративного правопорушення, на підставі ч.1 ст. 247 КУпАП. В обґрунтування клопотання послався на те, що 13.08.2021 року після 01 години ночі ОСОБА_1 перебував в якості пасажира в салоні автомобіля «Dacia Logan», д/н НОМЕР_2 . Автомобілем управляв його знайомий. Близько 01 години 40 хвилин по проспекту Винниченка м. Кропивницький були зупинені працівники поліції. На ОСОБА_1 , як власника транспортного засобу було складено адміністративний протокол за ч.1 ст.130 КУпАП. Диск з відео фіксацією, долучений до адміністративного матеріалу, не надає можливості повно та об`єктивно дослідити обставини вчиненого правопорушення та детально відновити послідовність подій та конкретизувати поведінку осіб, які приймали участь у складанні протоколу про адміністративне правопорушення. Пунктом 3.5 розділу II Інструкції про порядок зберігання, видачі, приймання, використання нагрудних відеокамер (відео реєстраторів) працівниками патрульної поліції та доступ до відеозаписів з них, затвердженої наказом Департаменту патрульної поліції НПУ №100 від 03.02.2016 р., передбачено, що після активації нагрудної відеокамери (відео реєстратора) все спілкування повинно бути записане безперервно, що працівниками поліції не виконано. Так, сам запис складено з чотирьох частин, які починаються та закінчуються з проміжком часу між ними. Тобто, безперервний запис події відсутній. Крім того на долучених до матеріалів справи двох файлах з відео реєстратора патрульного автомобіля видно, що після зупинки автомобіля БАСІА «Ьосап» з нього вийшли два пасажира та водій, які всі троє стали спілкуватись з працівниками поліції. Фіксація розмови не велась, ні на буті камери працівників поліції, ні на відео реєстратор. Відео запис з відео реєстратора патрульного автомобіля припиняється на декілька хвилин, після чого продовжується на буті камеру 0014. На відео запису, якої не ОСОБА_2 водія, роз`яснення його прав, порядок проведення обслідування та результати, також на даних файлах даної буті камери не зафіксовано з ким конкретно спілкується посадова особа, хто відповідає на його питання. Сам по собі протокол про адміністративне правопорушення не може бути беззаперечним доказом вини особи в тому чи іншому діяння, оскільки не являє собою імперативного факту доведеності вини особи, тобто не узгоджується із стандартом доказування «поза розумним сумнівом», оскільки не випливають зі співіснування достатньо переконливих, чітких і узгоджених між собою висновків чи схожих неспростовних презумпції факту та за своєю правовою природою він не є самостійними беззаперечним доказом, а обставини викладені в ньому повинні бути перевірені за допомогою інших доказів, які б підтверджували вину особи, яка притягується до адміністративної відповідальності і не викликали сумніви у суду. Копія протоколу про адміністративне правопорушення ДПР 18 № 190384 від 13.08.2021 року не відповідає оригіналу, що є не допустимо. Разом з тим, презумпція невинуватості застосовується і до адміністративних правопорушень. Таку позицію констатував і Європейський суд з прав людини, зокрема, у справі "Надточій проти України" від 15 травня 2008 року. Відповідно до Постанови Касаційного адміністративного суду від 08.07.2020 року у справі №463/1452/16-а, в силу принципу презумпції невинуватості, що підлягає застосуванню у справах про адміністративні правопорушення всі сумніви щодо події порушення та винності особи, що притягується до відповідальності, тлумачяться на її користь. Недоведена подія та вина особи мають бути прирівняні до доведеної невинуватості цієї особи. За таких обставин факт вчинення ОСОБА_1 правопорушення, передбаченого ч.І ст.130 КУпАП, є недоведеним. Стандарт доведення вини «поза розумним сумнівом» означає, що при доведенні винуватості особи не повинно залишатися жодного «розумного сумніву» в цьому, тоді як наявність такого «розумного сумніву» у винуватості особи є підставою для його виправдання. Недоведена вина прирівнюється до доведеної невинуватості. Вина особи, яка притягається до відповідальності, має бути доведена належними доказами, а не ґрунтуватись на припущеннях, усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачяться на її користь (ст.62 Конституції України). У своїх рішеннях, в тому числі і проти України, ЄСПЛ неодноразово наголошував на необхідності суворого дотримання процедури притягнення особи до відповідальності (як кримінальної, так і адміністративної). Притягнення особи до адміністративної відповідальності можливе лише за умови наявності юридичного складу адміністративного правопорушення, в т.ч. вини особи у його вчиненні, яка підтверджена належними та допустимими доказами. Відповідно до вимог п.1 ч.1 ст.247 КУпАП, провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю у разі відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

Відтак, захист вважає, що справа підлягає закриттю, у зв`язку із відсутністю події і складу адміністративного правопорушення, оскільки адміністративний матеріал не містить достатньої кількості фактичних даних, на основі яких можливо було б встановити наявність складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.130 КУпАП, в діях ОСОБА_1 .

Заслухавши захисника Бабкова О.О., вивчивши матеріали справи в їх сукупності, вважаю, що вина ОСОБА_1 підтверджується відеозаписом (а.с.8), а також письмовими матеріалами справи: протоколом про адміністративне правопорушення серії ДПР18 №190384 від 13.08.2021 року (а.с.1), результатом проведення тестування на алкоголь засобом Drager, відповідно до якого в крові ОСОБА_1 виявлено 2.07% проміле алкоголю (а.с.2), актом огляду на стан алкогольного сп`яніння (а.с.3), свідоцтвом про провірку законодавчо регульованого засобу вимірювальної техніки (а.с.4), поясненнями свідків ОСОБА_3 та ОСОБА_4 (а.с.5-6), посвідченням водія (а.с.7).

При визначенні виду і розміру стягнення враховую характер вчиненого правопорушення, особу правопорушника, ступінь його вини.

Зважаючи на обставини вчиненого правопорушення, письмові матеріали справи, вважаю, що в діях ОСОБА_1 містяться ознаки складу правопорушення, передбаченого ст.130 ч.1 КУпАП керування транспортним засобом особою в стані алкогольного сп`яніння, і він підлягає адміністративному стягненню у виді штрафу з позбавленням права керування транспортними засобами.

Відповідно до ст.40-1 КУпАП стягнути з ОСОБА_1 судовий збір у провадженні по справі про адміністративне правопорушення, як з особи, на яку накладено стягнення.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.130 ч.1, 283-284 КУпАП, суддя,-

п о с т а н о в и в:

ОСОБА_1 визнати винним за ст.130 ч.1 КУпАП, і накласти на нього стягнення у виді штрафу в розмірі однієї тисячі неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що складає 17 000 гривень з позбавленням права керування транспортними засобами на строк один рік.

Стягнути з ОСОБА_1 у дохід держави судовий збір в сумі 454 гривні.

Роз`яснити порушникові, що відповідно до ст.307 ч.1, ст.308 КУпАП штраф має бути сплачений ним не пізніш як через п`ятнадцять днів з дня вручення йому постанови про накладення штрафу, крім випадків, передбачених статтею 300-1 цього Кодексу, а в разі оскарження такої постанови - не пізніш як через п`ятнадцять днів з дня повідомлення про залишення скарги без задоволення.

У разі несплати правопорушником штрафу у строк, установлений ст.307 ч.1 КУпАП, постанова про накладення штрафу надсилається для примусового виконання до органу державної виконавчої служби за місцем проживання порушника, роботи або за місцезнаходженням його майна в порядку, встановленому законом.

Постанова може бути оскаржена до Кропивницького апеляційного суду протягом десяти днів з дня її винесення через Кіровський районний суд м. Кіровограда.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Суддя Кіровського районного суду

м. Кіровограда Загреба І.В.