Справа № 141/884/21
Провадження №3/141/573/21
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

21 грудня 2021 року смт. Оратів

Оратівський районний суд Вінницької області

у складі: головуючого судді Климчука С.В.,

при секретарі судового засідання Солоненко І.Д.,

за участі:

прокурора Максимишина О.В.,

особи, яка притягається до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 ,

представника особи, яка притягається до адміністративної відповідальності адвоката Ткаченко К.Д.,

розглянувши адміністративні матеріали, які надійшли від Управління стратегічних розслідувань у Вінницькій області Департаменту стратегічних розслідувань Національної поліції України про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянку України, селищного голову Оратівської селищної ради, яка проживає за адресою: АДРЕСА_1 ,

про вчинення адміністративних правопорушень, пов`язаних з корупцією, передбачених ч. 1 ст. 1727 КУпАП, ч.2 ст. 1727 КУпАП,

В С Т А Н О В И В:

06.12.2021 року до Оратівського районного суду Вінницької області від Управління стратегічних розслідувань у Вінницькій області Департаменту стратегічних розслідувань Національної поліції України надійшли протоколи про вчинення адміністративних правопорушень, пов`язаних з корупцією, передбачених ч. 1 ст. 1727 КУпАП, ч.2 ст. 1727 КУпАП, ОСОБА_1 .

Як вбачається з протоколу № 523 про адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією, від 25.11.2021 року, ОСОБА_1 , будучи селищним головою Оратівської селищної ради Вінницького району Вінницької області та у відповідності до підпункту «б» пункту 1 частини першої статті 3 Закону України «Про запобігання корупції» суб`єктом, на якого поширюється дія вказаного Закону, а також суб`єктом адміністративного правопорушення, пов`язаного з корупцією, відповідальність за яке передбачена статтею 1727 КУпАП «Порушення вимог щодо запобігання та врегулювання конфлікту інтересів», в порушення вимог пункту 1, 2 частини першої статті 28, частини 1 та 2 ст. 35-1 Закону України «Про запобігання корупції», частини 1 та 2 ст. 59-1 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні», 03.12.2020 року, будучи присутньою на другому пленарному засіданні 1 сесії 8 скликання Оратівської селищної ради, під час голосування за питання № 3 «Про оплату праці Оратівського селищного голови», яким передбачалося визначення умов оплати праці Оратівському селищному голові ОСОБА_1 , по даному питанню не повідомила про наявність у неї реального конфлікту інтересів, тобто суперечності між її приватним інтересом та представницькими повноваженнями, що впливає на об`єктивність або неупередженість прийняття рішень, або на вчинення чи не вчинення дій під час виконання зазначених повноважень на сесії ради, який обумовлений приватним інтересом, а саме отриманням заробітної плати, інших доплат та надбавок.

Дії ОСОБА_1 кваліфіковано за ч.1 ст. 1727 КУпАП - неповідомлення особою у встановлених законом випадках та порядку про наявність у неї реального конфлікту інтересів.

Згідно протоколу № 522 про адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією від 25.11.2021 року, ОСОБА_1 , будучи селищним головою Оратівської селищної ради Вінницького району Вінницької області та у відповідності до підпункту «б» пункту 1 частини першої статті 3 Закону України «Про запобігання корупції» суб`єктом, на якого поширюється дія вказаного Закону, а також суб`єктом адміністративного правопорушення, пов`язаного з корупцією, відповідальність за яке передбачена статтею 1727 КУпАП «Порушення вимог щодо запобігання та врегулювання конфлікту інтересів», в порушення вимог пункту 3 частини першої статті 28, частини 1 та 2 ст. 35-1 Закону України «Про запобігання корупції», частини 1 та 2 ст. 59-1 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні», 03.12.2020 року, будучи присутньою на другому пленарному засіданні 1 сесії 8 скликання Оратівської селищної ради, під час голосування за питання № 3 «Про оплату праці Оратівського селищного голови», яким передбачалося визначення умов оплати праці Оратівському селищному голові ОСОБА_1 , перебуваючи в умовах реального конфлікту інтересів, тобто маючи суперечність між її приватним інтересом та представницькими повноваженнями Оратівського селищного голови, що відповідно впливає на об`єктивність або неупередженість прийняття рішень, або на вчинення чи не вчинення дій під час виконання нею зазначених повноважень, прийняла рішення та вчинила дію шляхом голосування за вказане питання «ЗА».

Дії ОСОБА_1 кваліфіковано за ч. 2 ст. 1727 КУпАП - вчинення дій чи прийняття рішень в умовах реального конфлікту інтересів.

Постановою Оратівського районного суду Вінницької області від 15.12.2021 року об`єднано в одне провадження адміністративні матеріали № 141/884/21 про вчинення адміністративного правопорушення, пов`язаного з корупцією, передбаченого ч.1 ст. 1727 КУпАП та № 141/885/21 про вчинення адміністративного правопорушення, пов`язаного з корупцією, передбаченого ч.2 ст. 1727 КУпАП, відносно ОСОБА_1 в одне провадження. Присвоєно об`єднаній справі № 141/884/21 (провадження № 3/141/515/21). Розгляд справи № 141/884/21 відкладено на 21.12.2012 року та клопотання ОСОБА_1 від 15.12.2021 року задоволено частково, викликано у наступне судове засідання свідків ОСОБА_2 , ОСОБА_3 та ОСОБА_4 .

В судовму засіданні 21.12.2021 року ОСОБА_1 заявила клопотання про допит у судовому засіданні ОСОБА_5 , та про долучення до матеріалів справи доказів.

Також в судовому засіданні ОСОБА_1 вину у вчиненні адміністративних правопорушень, передбачених ч.1 та ч.2 ст.1727 КУпАП не визнала, та суду пояснила, що 03.12.2020 року на другому пленарному засіданні 1 сесії 8 скликання Оратівської селищної ради, перед початком обговорення та прийняття рішень стосовно питання № 3 «Про оплату праці Оратівського селищного голови» вона оголосила про наявний конфлікт інтересів та в подальшому голосувала за вказане питання. Секретарем засідання був депутат селищної ради ОСОБА_6 , який вів записи по протоколу сесії, в тому числі і щодо поіменного голосуванні по кожному питанні порядку денного, та по закінченні сесії працівники апарату селищної ради виготовили протокол, про що в подальшому було проведено відповідне службове розслідування. Щодо прийняття рішення в умовах реального конфлікту інтересів зазначила, що рішення по вказаному пританню було прийнято колегіально, а не одноособово. Вона голосувала разом з усіма депутатами, голосувала 27 по списку, про що свідчить результат голосування, та її голосування, згідно Закону України «Про запобігання корупції», ніяким чином не суперечить приватним інтересом особи та її службовими чи представницькими повноваженнями, та не впливало на об`єктивність та неупередженість прийняття рішень, оскільки вона голосувала після усіх. Додатково зазначила, що на момент проведення другого пленарного засідання 1 сесії 8 скликання Оратівської селищної ради, а саме 03.12.2020 року статтею 59-1 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» не було визначено обов`язковою умовою внесення повідомлення про конфлікт інтересів до протоколу засідання ради, а також особи неучасть у розгляді, підготовці та прийнятті рішень відповідним колегіальним органом. Внесення змін у вказану статтю про неучасть у засіданні та про обов`язкове внесення повідомлення про конфлікт інтересів до протоколу засідання ради відбулось 19.02.2021 року.

Адвокат Ткаченко К.Д. в судовому засіданні зазначив, що стосовно кваліфікації дій ОСОБА_1 за ч.1 ст. 1727 КУпАП - неповідомлення особою у встановлених законом випадках та порядку про наявність у неї реального конфлікту інтересів, відсутня подія адміністративного правопорушення, оскільки ОСОБА_1 повідомила перед початком засідання про наявність у неї реального конфлікту інтересів, однак з невідомих причин її повідомлення не було внесено до протоколу, з приводу чого було проведено службове розслідування та заявлено клопотання про допит свідків, за допомогою показів яких можливо встановити зазначений факт. Щодо кваліфікації дій ОСОБА_1 за ч.2 ст. 1727 КУпАП (вчинення дій чи прийняття рішень в умовах реального конфлікту інтересів) вказав, що в даному випадку відсутній суб`єкт, тобто необхідний елемент складу адміністративного правопорушення, що виключає можливості притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності, оскільки рішення ухвалювалося колегіальним органом - сесією Оратівської селищної ради. ОСОБА_1 самостійно рішення стосовно оплати праці Оратівського селищного голови не ухвалювала, лише брала участь у роботі зазначеного колегіального органу. Оскільки відсутній суб`єкт адміністративного правопорушення, тому відповідно і відсутні підстави для відповідальності за відповідною статтею. Додатково зазначив, що у протоколах № 523 та № 522 про адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією від 25.11.2021 року відсутній підпис ОСОБА_1 та не зазначено, що їй роз`яснювались вимоги ст. 268 КУпАП, в тому числі в частині надання можливості скористатись юридичною допомогою адвоката. Просив закрити провадження у даній справі у зв`язку з відсутністю у діях ОСОБА_1 події адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1, ч.2 ст. 1727 КУпАП.

Прокурор Максимишин О.В. у судовому засіданні зазначив, що в діях ОСОБА_1 наявний склад, суб`єкт та об`єкт корупційних адміністративних правопорушень, передбачених ч. 1, ч.2 ст. 1727 КУпАП, а тому просив визнати ОСОБА_1 винною у вчиненні адміністративних правопорушень, передбачених ч. 1, ч.2 ст. 1727 КУпАП та накласти на неї стягнення в межах санкції, встановленої за більш серйозне правопорушення з числа вчинених.

В судовому засіданні свідок ОСОБА_2 пояснив, що він є депутатом Оратівської селищної ради 8 скликання. 03.12.2020 року він був секретарем на другому пленарному засіданні 1 сесії 8 скликання Оратівської селищної ради та вів протокол засідань. Перед початком обговорення та прийняття рішень стосовно питання № 3 «Про оплату праці Оратівського селищного голови» ОСОБА_1 публічно оголосила про наявний конфлікт інтересів та в подальшому голосувала за вказане питання. Вказаний протокол підготували працівники апарату Оратівської селищної ради, однак він, при підписанні вказаного документу, не перечитав його.

В судовому засіданні свідок ОСОБА_3 пояснив, що він є депутатом Оратівської селищної ради 8 скликання. 03.12.2020 року він був включений до складу постійної комісії з питань фінансів, бюджету, планування соціально-економічного розвитку, інвестицій та міжнародного співробітництва. Перед початком обговорення та прийняття рішень стосовно питання № 3 «Про оплату праці Оратівського селищного голови» ОСОБА_1 публічно в сесійній залі оголосила про наявний конфлікт інтересів та в подальшому голосувала за вказане питання.

В судовому засіданні свідок ОСОБА_4 пояснив, що він працює на посаді заступника Оратівського селищного голови з питань виконавчих органів. 03.12.2020 року на момент проведення засідання сесії він був депутатом селищної ради. На сесію ради 03.12.2020 року було вирішено три питання, в тому числі було погоджено утворення п`яти постійних комісій, та після голосування він очолив постійну комісію з питань фінансів, бюджету, планування соціально-економічного розвитку, інвестицій та міжнародного співробітництва. Потім було зроблено перерву, та бюджетна комісія зібрала засідання для того, щоб винести на засідання 1 сесії 8 скликання Оратівської селищної ради питання про оплату праці Оратівського селищного голови. На зібранні комісія дане питання розглянула та одноголосно підтримала, та після перерви винесла дане питання на затвердження сесії. Сесія дане питання затвердила одноголосно, однак ОСОБА_1 , яка голосувала остання, перед початком обговорення та прийняття рішень стосовно питання № 3 «Про оплату праці Оратівського селищного голови» оголосила про наявний конфлікт інтересів та в подальшому голосувала за вказане питання. Сектератем засідання був ОСОБА_2 та протокол було складено працівниками апарату Оратівської селищної ради.

В судовому засіданні свідок ОСОБА_5 пояснив, що він є депутатом Оратівської селищної ради 8 скликання. На сесію ради 03.12.2020 року було вирішено три питання, в тому числі було погоджено утворення постійних комісій, та після голосування він увійшов до складу постійної комісії з питань фінансів, бюджету, планування соціально-економічного розвитку, інвестицій та міжнародного співробітництва. Голова селищної ради, перед початком обговорення та прийняття рішень стосовно питання № 3 «Про оплату праці Оратівського селищного голови» ОСОБА_1 оголосила про наявний конфлікт інтересів

Розглянувши матеріали справи про адміністративне правопорушення та клопотання учасників справи, заслухавши пояснення ОСОБА_1 , адвоката Ткаченко К.Д. та прокурора Максимишина О.В., свідків ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 та ОСОБА_5 , суд дійшов наступних висновків.

Відповідно до статті 9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

За змістом ст. 245 КУпАП завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом.

Відповідно до ст. 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі або в режимі фотозйомки (відеозапису), які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху та паркування транспортних засобів, актом огляду та тимчасового затримання транспортного засобу, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу.

В той же час, статтею 252 КУпАП визначено, що орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що грунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Статтею 280 КУпАП встановлено, що орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Згідно з ст. 8 Конституції України Конституція України має найвищу юридичну силу. Закони та інші нормативно-правові акти приймаються на основі Конституції України і повинні відповідати їй.

У відповідності до підпункту «б» пункту 1 частини першої статті 3 Закону України «Про запобігання корупції» суб`єктами, окрім інших, на яких поширюється дія вказаного Закону, є селищні голови.

На підставі рішення № 2 від 27.11.2020 року першої сесії 8 скликання Оратівської селищної ради Оратівського району Вінницької області ОСОБА_1 набула повноважень Оратівського селищного голови.

Як вбачається з протоколу другого пленарного засідання 1 сесії 8 скликання від 03.12.2020 року, обрано на посаду секретаря Оратівської селищної ради ОСОБА_7 ; утворено постійні комісії Оратівської селищної ради; прийнято рішення про оплату праці Оратівського селищного голови.

Рішенням № 5 першої сесії 8 скликання Оратівської селищної ради Оратівського району Вінницької області від 03.12.2020 року утворено постійні комісії Оратівської селищної ради, в тому числі і постійну комісію з питань фінансів, бюджету, планування соціально-економічного розвитку, інвестицій та міжнародного співробітництва.

Рішенням № 6 першої сесії 8 скликання Оратівської селищної ради Оратівського району Вінницької області від 03.12.2020 року визначено умови оплати праці Оратівського селищного голови відповідно до постанови Кабінету Міністрів України від 09.03.2006 року № 268 «Про упорядкування структури та умов оплати праці працівників апарату органів виконавчої влади, органів прокуратури, судів та інших органів» в межах затверджених видатків на оплату праці працівників Оратівської селищної ради. Встановлено Оратівському селищному голові ОСОБА_1 посадовий оклад та надбавку за п`ятий ранг посадової особи місцевого самоврядування, надбавку за вислугу років та надбавку за виконання особливо важливої роботи.

Відповідно до результатів відкритого поіменного голосування засідання першої сесії 8 скликання від 03.12.2020 року «Про умови оплати праці Оратівського селищного голови» із 26 зареєстрованих депутатів на засіданні проголосувало «за» 27 осіб, а саме 26 депутатів та ОСОБА_1 , яка у вказаному документі зазначена за номером 27.

Відповідно до п. 4 ч. 1 ст. 1 Закону України «Про запобігання корупції», корупційним правопорушенням є діяння, що містить ознаки корупції, вчинене особою, зазначеною у частині першій статті 3 цього Закону, за яке законом встановлено кримінальну, дисциплінарну та/або цивільно-правову відповідальність.

Положеннями ст. 1 Закону України «Про запобігання корупції» визначено, що потенційний конфлікт інтересів - це наявність у особи приватного інтересу у сфері, в якій вона виконує свої службові чи представницькі повноваження, що може вплинути на об`єктивність чи неупередженість прийняття нею рішень, або на вчинення чи невчинення дій під час виконання зазначених повноважень.

Реальний конфлікт інтересів - це суперечність між приватним інтересом особи та її службовими чи представницькими повноваженнями, що впливає на об`єктивність або неупередженість прийняття рішень, або на вчинення чи невчинення дій під час виконання зазначених повноважень.

Приватний інтерес - це будь-який майновий чи немайновий інтерес особи, у тому числі зумовлений особистими, сімейними, дружніми чи іншими позаслужбовими стосунками з фізичними чи юридичними особами, у тому числі ті, що виникають у зв`язку з членством або діяльністю в громадських, політичних, релігійних чи інших організаціях.

Аналіз термінів, що містяться у ч. 1 ст. 1 Закону, дає можливість констатувати, що потенційний конфлікт інтересів відрізняється від реального тим, що при потенційному конфлікті встановлюється лише наявність, існування приватного інтересу особи, що може вплинути на об`єктивність чи неупередженість прийняття нею рішень, тоді як при реальному конфлікті інтересів існуюча суперечність між наявним приватним інтересом особи та її службовими чи представницькими повноваженнями безпосередньо впливає (вплинула) на об`єктивність або неупередженість прийняття рішень, або на вчинення чи невчинення дій під час виконання вказаних повноважень. Крім того, це також визначає ступінь впливу цієї суперечності на прийняття рішення чи вчинення дії, який повинен мати об`єктивний вираз, а також часовий взаємозв`язок між прийняттям рішення та наявністю певних ознак, що мають місце при цьому. Тобто для встановлення факту реального конфлікту інтересів недостатньо констатувати існування приватного інтересу, який потенційно може вплинути на об`єктивність або неупередженість прийняття рішень, а слід безпосередньо встановити, що приватний інтерес наявний та існує, і він суперечить службовим чи представницьким повноваженням, та така суперечність не може вплинути, а реально впливає на об`єктивність чи неупередженість прийняття рішень чи вчинення дій.

Отже, для реального конфлікту інтересів необхідна наявність трьох об`єктивних компонентів: 1) приватний інтерес; 2) службове повноваження, представницьке повноваження; 3) протиріччя між ними, що впливає на об`єктивність або неупередженість рішення, діяння службової особи.

Тому, під час притягнення особи за порушення вимог щодо запобігання та врегулювання конфлікту інтересів слід враховувати відповідну оцінку приватних інтересів через призму можливого їх негативного впливу на об`єктивність прийняття рішень чи діянь службовця при реалізації своїх службових повноважень.

В той же час, визначення змісту поняття «конфлікт інтересів» виходить з наявності таких обов`язкових ознак як: 1) конфлікт інтересів це суперечність між особистими інтересами особи та її службовими повноваженнями; 2) наявність такої суперечності може вплинути на об`єктивність або неупередженість прийняття рішень, а також на вчинення дій під час виконання наданих особі службових повноважень.

Таким чином, не будь-яка суперечність між особистими інтересами особи та її службовими повноваженнями створює конфлікт інтересів, оскільки особистий інтерес особи та її службові повноваження можуть не суперечити один одному.

Системний аналіз законодавства свідчить про те, що для встановлення наявності факту прийняття рішення, вчинення чи невчинення дії в умовах реального конфлікту інтересів та розмежування реального і потенційного конфлікту інтересів для кваліфікації рішення як такого, що прийняте в умовах реального конфлікту інтересів, необхідно встановити наявність обов`язкової сукупності таких юридичних фактів, як: 1) наявність у правопорушника факту приватного інтересу, який має бути чітко сформульований та визначений; 2) наявність факту суперечності між приватним інтересом і службовими чи представницькими повноваженнями із зазначенням того, в чому саме ця суперечність знаходить свій вияв або вплив на прийняття рішення; 3) наявність повноважень на прийняття рішення, наявність факту реального впливу суперечності між приватним та службовим чи представницьким інтересом на об`єктивність або неупередженість рішення.

Встановлення цих фактів має бути відображено в протоколі про адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією.

Відповідно до ч. 2 ст. 251 КУпАП обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу.

Натомість, матеріали справи № 141/884/21 та протоколи про адміністративні правопорушення, пов`язані з корупцією, не містять даних про наявність обставин як усіх складових реального конфлікту інтересів у діях ОСОБА_1 під час визначення умови оплати праці та голосування з приводу даного питання 03.12.2020 року під час участі у сесії Оратівської селищної ради, а також відсутні належні докази того факту, що ОСОБА_1 дійсно не повідомила 03.12.2020 року сесію Оратівської селищної ради про наявність у неї реального конфлікту інтересів під час розгляду та глосування на сесії рішення стосовно питання № 3 «Про оплату праці Оратівського селищного голови».

Зокрема, стосовно неповідомлення ОСОБА_1 під час голосування за питання «Про оплату праці Оратівського селищного голови» суд також зазначає, що згідно ст. 59-1 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» (в редакції чинній станом на 03.12.2020 року) визначено, що сільський, селищний, міський голова, секретар, депутат сільської, селищної, міської ради, голова, заступник голови, депутат районної, обласної, районної у місті ради бере участь у розгляді, підготовці та прийнятті рішень відповідною радою за умови самостійного публічного оголошення про це під час засідання ради, на якому розглядається відповідне питання. Здійснення контролю за дотриманням вимог частини першої цієї статті, надання зазначеним у ній особам консультацій та роз`яснень щодо запобігання та врегулювання конфлікту інтересів, поводження з майном, що може бути неправомірною вигодою та подарунками, покладається на постійну комісію, визначену відповідною радою.

Враховуючи той факт, що статтею 59-1 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» (в редакції чинній станом на 03.12.2020 року) не було визначено обов`язковою умовою внесення повідомлення про конфлікт інтересів до протоколу засідання ради, а також неучасть селищного голови у розгляді, підготовці та прийнятті рішень відповідним колегіальним органом, суд доходить висновку, що в діях ОСОБА_1 відсутній склад адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 1727 КУпАП неповідомлення особою у встановлених законом випадках та порядку про наявність у неї реального конфлікту інтересів, оскільки перед відповідним голосуванням на сесії постійною комісією з питань фінансів, бюджету, планування соціально-економічного розвитку, інвестицій та міжнародного співробітництва Оратівської селищної ради питання «Про оплату праці Оратівського селищного голови» було розглянуто і підтримано та, відповідно, було внесено на голосування сесії, а ОСОБА_1 перед початком обговорення та прийняття рішень стосовно вказаного питання оголосила про наявний у неї конфлікт інтересів, що підтвердили в судовому засіданні свідки, які були членами відповідної постійної комісії станом на 03.12.2020 року.

Щодо наявності в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 1727 КУпАП вчинення дій чи прийняття рішень в умовах реального конфлікту інтересів суд зауважує, що рішення «Про оплату праці Оратівського селищного голови» приймалося колегіально сесією Оратівської селищної ради, та ОСОБА_1 проголосувала останньою, а тому її дії не могли вплинути на прийняття вказаного рішення.

При цьому, суд зазначає, що Конституція України гарантує кожному громадянину право на заробітну плату, не нижчу від визначеної законом. Право на своєчасне одержання винагороди за працю захищається законом. Основними законодавчими актами, які регулюють питання оплати праці є Закон України Про оплату праці та Кодекс законів про працю України.

Відповідно до Закону України Про оплату праці суб`єктами організації оплати праці є: органи державної влади та місцевого самоврядування; власники, об`єднання власників або їх представницькі органи; професійні спілки, об`єднання професійних спілок або їх представницькі органи; працівники.

Згідно ст. 1 Закону України Про оплату праці заробітна плата це винагорода, обчислена, як правило, у грошовому виразі, яку за трудовим договором власник або уповноважений ним орган виплачує працівникові за виконану ним роботу відповідно до встановлених норм праці (норм часу, виробітку, обслуговування, посадових обов`язків). Розмір заробітної плати залежить від складності та умов виконуваної роботи, професійно-ділових якостей працівника, результатів його праці та господарської діяльності підприємства. Вона може встановлюватись як у вигляді тарифних ставок (окладів) і відрядних розцінок для робітників так і посадових окладів для службовців.

Також до заробітної плати належать винагорода за працю понад установлені норми, за трудові успіхи та винахідливість і за особливі умови праці та інші заохочувальні та компенсаційні виплати. Це можуть бути доплати, надбавки, гарантійні і компенсаційні виплати, передбачені чинним законодавством; премії, пов`язані з виконанням виробничих завдань і функцій, виплати у формі винагород за підсумками роботи за рік, компенсаційні та інші грошові і матеріальні виплати, які не передбачені актами чинного законодавства, або які провадяться понад встановлені зазначеними актами норми.

Так, відповідно до ст. 21, ст. 22 Закону України "Про службу в органах місцевого самоврядування" посадові особи одержують заробітну плату, розмір якої має забезпечувати достатній життєвий рівень. Умови оплати праці посадових осіб місцевого самоврядування визначаються Кабінетом Міністрів України. Джерелом формування фонду оплати праці посадових осіб місцевого самоврядування є місцевий бюджет. Посадовим особам місцевого самоврядування надається щорічна відпустка тривалістю 30 календарних днів, якщо законами України не передбачено тривалішої відпустки, з виплатою допомоги на оздоровлення у розмірі посадового окладу. Посадовим особам, які мають стаж служби в органах місцевого самоврядування понад 10 років, надається додаткова оплачувана відпустка тривалістю до 15 календарних днів. Порядок і умови надання додаткових оплачуваних відпусток встановлюються Кабінетом Міністрів України. До стажу служби в органах місцевого самоврядування зараховується період роботи на посадах, на які поширюється дія цього Закону, а також на посадах і в органах, час роботи в яких зараховується до стажу державної служби.

Згідно Закону України "Про службу в органах місцевого самоврядування" встановлено класифікацію посад в органах місцевого самоврядування, визначено встановлення рангів у межах відповідної категорії посад.

Постановою Кабінету Міністрів України від 09.03.2006 року № 268 «Про упорядкування структури та умов оплати праці працівників апарату органів виконавчої влади, органів прокуратури, судів та інших органів» затверджено схеми посадових окладів працівників апарату органів виконавчої влади, органів прокуратури, судів та інших органів, в тому числі і умови оплати праці посадових осіб місцевого самоврядування, що визначається органом місцевого самоврядування виходячи з умов оплати праці, встановлених цією постановою, і схем посадових окладів згідно з додатками 48-54 і 57. Надано право керівникам органів, зазначених у пункті 1 цієї постанови, у межах затвердженого фонду оплати праці установлювати керівникам підрозділів, службовцям і спецалістам посадові оклади відповідно до затверджених цією постановою схем пасадових окладів; надбавку за високі досягнення у праці або за виконання особливо важливої роботи керівникам структурних підрозділів, їх заступникам, спеціалістам - у розмірі до 50 відсотків посадового окладу з урахуванням надбавки за ранг державного службовця, посадової особи місцевого самоврядування (дипломатичний ранг, кваліфікаційний клас, спеціальне звання) та надбавки (винагороди) за вислугу років. Встановлено виплату надбавки за вислугу років державним службовцям, посадовим особам органів місцевого самоврядування у відсотках до посадового окладу з урахуванням надбавки за ранг (спеціальне звання) і залежно від стажу державної служби, служби в органах місцевого самоврядування в таких розмірах: понад 3 роки - 10, понад 5 років - 15, понад 10 років - 20, понад 15 років - 25, понад 20 років - 30, понад 25 років - 40 відсотків у порядку, визначеному Положенням про порядок і умови виплати щомісячної надбавки за вислугу років працівникам органів виконавчої влади та інших державних органів, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 20 грудня 1993 р. № 1049 Про надбавки за вислугу років для працівників органів виконавчої влади та інших державних органів. Встановлено преміювання голів обласних, районних і районних у містах рад, їх заступників, сільських, селищних і міських голів. При цьому, установлення їм надбавок, надання матеріальної допомоги здійснюється у порядку та розмірах, визначених цією постановою, у межах затверджених видаткків на оплату праці. Рішення про зазначені виплати приймається відпповідною радою.

Таким чином, системний аналіз вказаного вище закондавства про оплату праці селищного голови в контексті прийнятого рішення № 3 «Про оплату праці Оратівського селищного голови ОСОБА_1 » дає підстави стверджувати, що усі складові заробітньої плати ОСОБА_1 , які були визначені у рішенні про оплату праці Оратівського селищного голови від 03.12.2020 року, закріплені та визначені на законодавчому рівні у відповідних нормативно-правових актах, що виключає наявність реального конфлікту інтересів у діях ОСОБА_1 .

В той же час, суд констатує, що наявні та додані до протоколу про адміністративне правопорушення № 522 від 25.11.2021 року матеріали не містить інших належних та допустимих доказів наявності у діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 1727 КУпАП,

Стосовно порушення ОСОБА_1 вимог ч.1 та ч.2 ст. 35-1 Закону України «Про запобігання корупції» суд також зазначає, що цей Закон доповнено статтею 35-1 згідно із Законом № 1079-IX від 15.12.2020 року, тоді як подія відбулась до його прийняття, а саме 03.12.2020 року.

Згідно ст. 62 Конституції України обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Відповідно до п. 1 ст. 247 КУпАП, провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

У відповідності до п. 4.2 рішення Конституційного суду України № 23-рп/2010 від 22.12.2010 р., адміністративна відповідальність в Україні та процедура притягнення до адміністративної відповідальності ґрунтуються на конституційних принципах та правових презумпціях, які зумовлені визнанням і дією принципу верховенства права в Україні.

Згідно ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини», суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Суду як джерело права.

Суд враховує, що стандарти, які встановлює Конвенція для кримінального провадження, поширено ЄСПЛ й на провадження у справах про адміністративні правопорушення, оскільки «кримінальним обвинуваченням» у розумінні Конвенції слід розглядати й протокол про адміністративне правопорушення (справа «Лучанінова проти України» (рішення від 09.06.2011 р., заява № 16347/02).

Відповідно до рішень ЄСПЛ у справах «Malofeyeva v. Russia» та «Karelin v. Russia» Суд зазначив, що у випадку, коли викладена в протоколі фабула адміністративного правопорушення не відображає всіх істотних ознак складу правопорушення, суд не має права самостійно редагувати її, а так само не може відшукувати докази на користь обвинувачення, оскільки це становитиме порушення права на захист (особа не може належним чином підготуватися до захисту) та принципу рівності сторін процесу (оскільки особа має захищатися від обвинувачення, яке підтримується не стороною обвинувачення, а фактично судом). Отже, в такому разі справа про адміністративне правопорушення має бути закрита у зв`язку з відсутністю складу правопорушення.

Таким чином, за наслідками розгляду адміністративних матеріалів про вчинення ОСОБА_1 адміністративних правопорушень, пов`язаних з корупцією, передбачених ч.1 ст. 1727 КУпАП та ч. 2 ст. 1727 КУпАП, з урахуванням дослідження усіх зібраних по справі доказів в контексті Закону України «Про запобігання корупції» та спеціального законодаства, що регулює статус селищного голови та його оплату праці, суд доходить висновку, що в діях ОСОБА_1 відсутній склад адміністративних правопорушень, передбачених ч.1 ст. 1727 КУпАП - неповідомлення особою у встановлених законом випадках та порядку про наявність у неї реального конфлікту інтересів, а також ч. 2 ст. 1727 КУпАП - вчинення дій чи прийняття рішень в умовах реального конфлікту інтересів, а тому провадження в справі відносно ОСОБА_1 слід закрити, у зв`язку з відсутністю події та складу адміністративного правопорушення відповідно до п. 1 ст. 247 КУпАП.

Керуючись ч. 1, ч.2 ст. 1727, п.1 ст. 247, ст.ст. 251, 252, 268, 283, 284, 287 КУпАП, суд

П О С Т А Н О В И В:

Провадження у справі про адміністративні правопорушення, передбачені ч.1 ст. 1727 КУпАП та ч.2 ст. 1727 КУпАП відносно ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , закрити на підставі п. 1 ст. 247 КУпАП.

Повний текст постанови суду оформлено 23.12.2021 року.

Апеляційна скарга подається до Вінницького апеляційного суду через Оратівський районний суд Вінницької області протягом десяти днів з дня винесення постанови.

Суддя С.В. Климчук