Справа № 203/4897/21
Провадження № 3/0203/2857/2021
П О С Т А Н О В А

іменем України

09.12.2021 року суддя Кіровського районного суду м. Дніпропетровська Черваньова Ю.М., розглянувши матеріали, що надійшли від Дніпровського РУП ГУНП в Дніпропетровській області, про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянки України, продавця магазину « ІНФОРМАЦІЯ_2 » ФОП « ОСОБА_2 », проживаючої за адресою: АДРЕСА_1 , за ч.1 ст.156 КУпАП,-

ВСТАНОВИЛА:

Відповідно до протоколу про адміністративне правопорушення серії ВАБ 865959 від 06.11.2021 року ОСОБА_3 06.11.2021 року о 10.00 годині за адресою: м Дніпро, вул.. Шмідта, в магазині «Імперіал» всупереч вимог ст.15 Закону України «Про державне регулювання виробництва і обігу спирту етілового, коньячного і плодового, алкогольних напоїв, тютюнових виробів, рідин, що використовуються в електронних сигаретах, та пального», здійснила роздрібну торгівлю алкогольними виробами, а саме горілкою «Пшенічна» без акцизної марки, тим самим вчинила правопорушення, передбачене ч.1 ст.156 КУпАП

ОСОБА_3 до судового засідання не з`явилась, була повідомлена про дату та час судового засідання належним чином.

Вивчивши матеріали справи, суд прийшов до наступного висновку.

Частиною 1 статті 156 КУпАП передбачена відповідальність за роздрібну або оптову торгівлю, включаючи імпорт або експорт, торгівлю спиртом етиловим, коньячним або плодовим або роздрібну торгівлю алкогольними напоями чи тютюновими виробами без наявності ліцензії або без марок акцизного збору чи з підробленими марками цього збору.

Об`єктивна сторона правопорушення за ч. 1 ст. 156 КУпАП передбачає дії суб`єкта підприємницької діяльності щодо порушення правил торгівлі алкогольними напоями і тютюновими виробами без ліцензії або марок акцизного збору.

Суб`єктами правопорушення, передбаченого ч. 1 ст.156 КУпАП, можуть бути працівники торгівлі, громадського харчування та сфери послуг, громадяни - суб`єкти підприємницької діяльності в цих галузях.

Матеріали справи не містять доказів того, що ОСОБА_1 є суб`єктом інкрімінованого їй правопорушення.

Крім того, в протоколі про адміністративне правопорушення зазначено, що ОСОБА_1 своїми діями порушила ст.15 Закону України «Про державне регулювання виробництва і обігу спирту етилового, коньячного і плодового, алкогольних напоїв, тютюнових виробів, рідин, що використовуються в електронних сигаретах, та пального». Однак зазначена норма передбачає, зокрема, порядок отримання ліцензії на право роздрібної торгівлі, що не відповідає об`єктивній стороні правопорушення, передбаченого ч.1 ст.156 КУпАП, яке ставить за провину ОСОБА_1 . При цьому, суд зауважує, що необхідність позначення алкогольних напоїв марками акцизного податку визначено ч.4 ст.11 вказаного Закону.

Серед іншого, вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1ст.156 КУпАП тягне за собою накладення адміністративного стягнення у вигляді штрафу з конфіскацією предметів торгівлі та виручки, одержаної від продажу предметів торгівлі.

Однак матеріали справи не містять відомостей щодо конфіскації грошей, отриманих від продажу предметів торгівлі, а також відсутня зберігальна розписка або квитанція про отримання речей, вилучених у справі про адміністративне правопорушення, яка передбачена абз.5 п.8 (додаток 2) Порядку зберігання вилучених під час здійснення провадження у справах про адміністративні правопорушення речей і документів, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України № 17 від 16 січня 2012 року.

Європейський суд з прав людини зазначає, що український уряд визнав кримінально-правовий характер Кодексу України про адміністративні правопорушення (рішення у справі «Надточий проти України» від 15.05.2008).

У своїх рішеннях, в тому числі і проти України, Європейський суд з прав людини неодноразово наголошував на необхідність суворого дотримання процедури притягнення особи до відповідальності (як кримінальної, так і адміністративної).

Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях у справах «Малофєєва проти Росії» та «Карєлін проти Росії» зазначає, що у випадку, коли викладена в протоколі фабула адміністративного правопорушення не відображає всіх істотних ознак складу правопорушення, суд не має права самостійно редагувати її, а так само не може відшукувати докази на користь обвинувачення, оскільки це становитиме порушення права на захист (особа не може належним чином підготуватися до захисту) та принципу рівності сторін процесу (оскільки особа має захищатися від обвинувачення, яке підтримується не стороною обвинувачення, а фактично судом).

Правило про тлумачення сумнівів на користь обвинуваченого виступає гарантією не тільки для обвинуваченого воно служить також гарантією досягнення мети правосуддя. Завдяки даному правилу досягається об`єктивна істина, так як обвинувачення ґрунтується тільки на безсумнівних доказах і безспірних фактах.

Згідно зі ст. 251 КУпАП на співробітників поліції, як на осіб, що в силу ст. 255 КУпАП уповноважені на складання протоколів про адміністративні правопорушення, в тому числі й за ст.156 КУпАП, покладено імперативний обов`язок щодо збирання доказів, які в силу системного аналізу вимог ст.ст. 251 та 256 КУпАП мають бути додані до протоколу та/або посилання на які повинні міститися в самому протоколі.

У зв`язку з чим суд не може самостійно перебирати на себе функції обвинувачення і відшукувати докази вини особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, винуватість особи має доводитися саме в суді, що вимагає обережності дій суду при вирішенні питання про тягар доказування в такій категорії справ.

З огляду на зазначене суд позбавлений змоги самостійно витребувати докази та документи на підтвердження вини особи, яка притягується до адміністративної відповідальності.

Таким чином, суд дійшов висновку, що матеріали справи не містять доказів, які об`єктивно підтверджують винуватість ОСОБА_3 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 156 КУпАП, тому в її діях відсутній склад даного правопорушення.

Відповідно до п. 1 ст. 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю, у разі відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

Оскільки матеріали справи не містять доказів передання речей, зазначених в протоколі огляду та вилучення, на відповідальне зберігання, суд не вирішує питання щодо речових доказів.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 247, 283, 284 КУпАП, суддя

ПОСТАНОВИЛА:

Провадження у справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 за ч.1 ст.156 КУпАП закрити за відсутністю в її діях складу адміністративного правопорушення.

Постанова набирає чинності після закінчення строку на її оскарження.

Постанова може бути оскаржена протягом десяти днів з дня винесення постанови.

Скарга на постанову подається до Дніпровського апеляційного суду через Кіровський районний суд м. Дніпропетровська.

Суддя: Ю.М. Черваньова