справа № 631/1443/21
провадження № 3/631/487/21
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

30 грудня 2021 року селище міського типу Нова Водолага

Суддя Нововодолазького районного суду Харківської області Трояновська Т. М., розглянувши адміністративний матеріал, що надійшов від Красноградського районного відділу поліції Головного управління Національної поліції в Харківській області відносно:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки міста Харкова, громадянки України, реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_1 , тимчасово не працюючої, зареєстрованої та проживаючої за адресою: АДРЕСА_1 ,

про притягнення до адміністративної відповідальності за статтею 173 Кодексу України про адміністративні правопорушення,

В С Т А Н О В И В:

30 грудня 2021 року до Нововодолазького районного суду Харківської області від Красноградського районного відділу поліції Головного управління Національної поліції в Харківській області для розгляду по суті надійшов адміністративний матеріал, складений відносно ОСОБА_1 .

Зі змісту протоколу про адміністративне правопорушення серії ВАБ № 467124 від 09 грудня 2021 року вбачається, що 13 листопада 2021 року близько 13 години 25 хвилин громадянка ОСОБА_1 вчинила хуліганські дії у відношенні громадянки ОСОБА_2 , яка мешкає за адресою: АДРЕСА_2 , а саме висловлювалась брутальною лайкою.

Дії ОСОБА_1 кваліфіковані за статтею 173 Кодексу України про адміністративні правопорушення. На думку особи, яка склала протокол про адміністративне правопорушення, своїми діями ОСОБА_1 вчинила дрібне хуліганство.

У судовому засіданні ОСОБА_1 пояснила, що дійсно 13 листопада 2021 року у неї відбувся конфлікт з громадянкою ОСОБА_2 через встановлення меж земельної ділянки. Як вказала ОСОБА_1 в даному випадку її провини не має, а конфліктна ситуація виникла через дії сусідки та її сина. Нецензурною лайкою на адресу ОСОБА_2 вона не виражалась, лише шкодує, що не змогла врегулювати сварку мирним шляхом. У подальшому ОСОБА_1 зобов`язалась бути більш стриманою.

Суддя, вислухавши пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, дослідивши матеріали справи про адміністративне правопорушення, прийшов до наступного висновку.

Згідно зі статтею 7 Кодексу України про адміністративні правопорушення ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності. Застосування уповноваженими на те органами і посадовими особами заходів адміністративного впливу провадиться в межах їх компетенції, у точній відповідності з законом.

Завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом (стаття 245 Кодексу України про адміністративні правопорушення).

Положеннями статті 280 Кодексу України про адміністративні правопорушення визначено, що орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Згідно з вимогами статтей 251 та 252 Кодексу України про адміністративні правопорушення доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі або в режимі фотозйомки (відеозапису), які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху та паркування транспортних засобів, актом огляду та тимчасового затримання транспортного засобу, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу.

Орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

В обґрунтування вини ОСОБА_1 працівниками Красноградського районного відділу поліції Головного управління Національної поліції в Харківській області надані наступні докази, які безпосередньо були досліджені у судовому засіданні, а саме:

- протокол про адміністративне правопорушення серії ВАБ № 467124 від 09 грудня 2021 року, складений дільничним офіцером поліції Красноградського районного відділу поліції Головного управління Національної поліції в Харківській області лейтенантом поліції Дружиніним О. В., з якого вбачається, що ОСОБА_1 13 листопада 2021 року близько 13 години 25 хвилин вчинила хуліганські дії у відношенні громадянки ОСОБА_2 , яка мешкає за адресою: АДРЕСА_2 , а саме висловлювалась брутальною лайкою (а. с. 1);

- копію заяви ОСОБА_2 від 13 листопада 2021 року, відповідно до якої остання просить вжити по відношенню сусідки ОСОБА_3 , яка із за межі почала з нею сваритися та погрожувала фізичною розправою (а. с. 3);

- копію письмових пояснень ОСОБА_2 від 13 листопада 2031 року, як пояснила, що 13 листопада близько 13 години 00 хвилин у них з її сусідами відбувся конфлікт через встановлення меж земельної ділянки (а. с. 4).

Як вже зазначалося вище провадження в справах про адміністративні правопорушення повинно здійснюватися на основі суворого дотримання законності (стаття 7 Кодексу України про адміністративні правопорушення).

У відповідності до частини 1 статті 9 Кодексу України про адміністративні правопорушення адміністративне правопорушення (проступок) це протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Нормами статті 256 Кодексу України про адміністративні правопорушення імперативно визначено, що у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються: дата і місце його складення, посада, прізвище, ім`я, по батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності (у разі її виявлення); місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих, якщо вони є; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості, необхідні для вирішення справи. Якщо правопорушенням заподіяно матеріальну шкоду, про це також зазначається в протоколі.

Так, згідно з даними протоколу про адміністративне правопорушення серії ВАБ № 467124 від 09 грудня 2021 року ОСОБА_1 ставиться у вину вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого статтею 173 Кодексу України про адміністративні правопорушення а саме те, що ОСОБА_1 13 листопада 2021 року близько 13 години 25 хвилин висловлювалась на адресу громадянки ОСОБА_2 брутальною лайкою.

З цього приводу суд зазначає, що диспозиція статті 173 Кодексу України про адміністративні правопорушення встановлює відповідальність за дрібне хуліганство, тобто нецензурну лайку в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Об`єктом цього правопорушення є суспільні відносини у сфері громадського порядку.

Суб`єктивна сторона правопорушення характеризується наявністю вини у формі прямого або непрямого умислу. Особа усвідомлює, що її дії протиправні, вона передбачає, що в результаті їх здійснення буде порушено громадський порядок і прагне цього. Елементом суб`єктивної сторони дрібного хуліганства є також мотив задоволення індивідуальних потреб самоствердження шляхом ігнорування гідності інших людей. Умисний прояв винним явної неповаги до оточуючих головний момент, що визначає зміст і сенс поведінки хулігана.

Крім того, обов`язковою ознакою суб`єктивної сторони дрібного хуліганства є мотив явної неповаги до суспільства і відсутність особистого мотиву посягання на потерпілого.

Тобто, головною рушійною силою хуліганських дій є бажання не завдати шкоди конкретно визначеному потерпілому, а протиставити себе оточуючим узагалі, показати свою зверхність, виразивши явну зневагу до загальноприйнятих норм і правил поведінки. Означені дії не зумовлені особистими мотивами й конкретною метою, а за своїми внутрішніми чинниками фокусуються в напрямку ворожого ставлення до суспільства. Протиправні діяння вчиняються за відсутності зовнішнього приводу або з незначного приводу і зазвичай спрямовані на випадкові об`єкти.

За відсутності відповідного мотиву, коли застосування насильства зумовлене неприязними стосунками з потерпілим і прагненням завдати шкоди конкретній особі з особистих спонукань, сам собою факт вчинення протиправних дій у громадському місці в присутності сторонніх осіб не дає достатніх підстав для кваліфікації їх як хуліганства.

Таку правову позицію висловила і Велика Палата Верховного Суду у постанові від 03 липня 2019 року у справі № 288/1158/16-к.

Таким чином підсумовуючи вище викладене слід зазначити, що у сенсі статті 173 Кодексу України про адміністративні правопорушення дрібне хуліганство відноситься до правопорушень, які посягають на громадський порядок. Поняття «дрібне хуліганство» це нецензурна лайка в громадських місцях, образливе приставання до громадян та інші подібні дій, що порушують громадський порядок і спокій громадян, якщо вони за своїм характером не тягнуть застосування заходів кримінального покарання. Дрібне хуліганство характеризується наявністю умислу особа, яка скоїла дрібне хуліганство, усвідомлює, що своїми діями вона порушує громадський порядок, і бажає чи свідомо допускає вияв неповаги до суспільства.

Зміст і спрямованість протиправного діяння, що має істотне значення для його правової оцінки, в кожному конкретному випадку визначається виходячи з часу, місця, обстановки й інших обставин його вчинення, характеру дій винного, а також поведінки потерпілого і стосунків, що склалися між ними.

Як встановлено із матеріалів справи у вищевказані події наявний конфлікт між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 з приводу встановлення меж земельних ділянок.

Обстановка й обставини подій, які мали місце 13 листопада 2021 року близько 13 години 25 хвилин, а саме коли відбувся словесний конфлікт між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 свідчать про те, що він була зумовлений особистою неприязню одна до одною, а не бажанням протиставити себе суспільству і продемонструвати зневагу до загальноприйнятих норм і правил поведінки, самоутвердитися за рахунок приниження інших осіб, протиставити себе іншим громадянам.

До того ж, слід зазначити, що у протоколі про адміністративне правопорушення серії ВАБ № 467124 від 09 грудня 2021 року, складеного дільничним офіцером поліції Красноградського районного відділу поліції Головного управління Національної поліції в Харківській області лейтенантом поліції Дружиніним О. В., у межах якого суд розглядає справу, уповноваженою особою не встановлено, що ОСОБА_1 вчинено протиправні дії у громадському місці, та той факт, що такими діями було порушено громадський порядок і спокій громадян.

У протоколі про адміністративне правопорушення взагалі не зазначено місце, де відбувався конфлікт між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 . Хоча обов`язковою ознакою об`єктивної сторони адміністративного правопорушення, передбаченого статтею 173 Кодексу України про адміністративні правопорушення, є місце його скоєння, а саме громадське місце, яке дістало законодавче визначення як частина (частини) будь-якої будівлі, споруди, яка доступна або відкрита для населення вільно, чи за запрошенням, або за плату, постійно, періодично або час від часу, зокрема під`їзди, а також підземні переходи, стадіони (стаття 1 Закону України від 22 вересня 2005 року № 2899-ІV «Про заходи щодо попередження та зменшення вживання тютюнових виробів і їх шкідливого впливу на здоров`я населення»).

Викладені у фабулі протоколу дії, що ставляться у вину ОСОБА_1 , не можуть бути кваліфіковані як дрібне хуліганство, оскільки адміністративна відповідальність за статтею 173 Кодексу України про адміністративні правопорушення настає лише у випадку якщо нецензурну лайку вчинено у громадському місці, та коли такими діями порушено громадський порядок і спокій громадян.

У цій справі в протоколі про адміністративне правопорушення взагалі не розкрито вказаної диспозиції статті 173 Кодексу України про адміністративні правопорушення та не вказано, який саме громадський порядок порушено, як порушено спокій громадян і яких саме. При цьому важливим є те, що немає посилання на причину скоєного. Ці обставини також ставлять під сумнів наявність складу правопорушення за статтею 173 Кодексу України про адміністративні правопорушення та має трактуватися на користь ОСОБА_1 .

Наведені порушення, що містяться у протоколі є істотним, оскільки викладена у протоколі суть правопорушення не містить усіх ознак складу адміністративного правопорушення, що ставиться у вину ОСОБА_1 , у той час як відповідно до прецедентної практики Європейського суду з прав людини суд не має права самостійно редагувати таку фабулу адміністративного правопорушення на шкоду особі, яка притягається до адміністративної відповідальності

Так, у рішеннях від 30 травня 2013 року у справі «Малофєєва проти Росії» (заява № 36673/04) та від 20 вересня 2016 року у справі «Карелін проти Росії» (зава № 926/08) Європейський суд з прав людини зауважив, що формулювання правопорушення, викладене у фабулі постанови про адміністративне правопорушення, слід вважати по суті викладенням обвинувачення у вчиненні адміністративного правопорушення, винуватість у скоєнні якого має бути доведена не судом, а перед судом у змагальному процесі. Суд також не має права самостійно відшукувати докази винуватості особи у вчиненні правопорушення, оскільки, таким чином, неминуче перебиратиме на себе функції обвинувача, позбавляючись статусу незалежного органу правосуддя, що є порушенням статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

За змістом завдань Кодексу України про адміністративні правопорушення та загальних норм Конституції України та Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, вина особи у вчиненні адміністративного правопорушення має бути доведена належними доказами, а будь-які сумніви і протиріччя повинні трактуватися на користь особи, яка притягається до адміністративної відповідальності.

Суть адміністративного правопорушення повинна точно відповідати ознакам складу адміністративного правопорушення, зазначеним у статті Кодексу України про адміністративні правопорушення або нормах інших нормативно-правових актах, якими передбачена відповідальність за вчинення чітко визначених протиправних дій.

Отже, із наданих матеріалів судом встановлено відсутність у діях ОСОБА_1 , мотиву порушувати громадський порядок і спокій громадян, а отже і відсутність складу адміністративного правопорушення, передбаченого статтею 173 Кодексу України про адміністративні правопорушення.

Суттю адміністративного провадження є розгляд справи, який складається із: а) здійснення юридичної оцінки зібраних матеріалів; б) повного та всебічного дослідження матеріалів справи; в) встановлення об`єктивної істини у справі; г) винесення рішення (постанови) і доведення їх до відома учасників провадження.

Відповідно до пункту 1 частини 1 статті 247 Кодексу України про адміністративні правопорушення провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю у зв`язку відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

Згідно з частиною 2 статті 284 Кодексу України про адміністративні правопорушення постанова про закриття провадження виноситься при наявності обставин, передбачених статтею 247 Кодексу України про адміністративні правопорушення.

З огляду на зазначене, суддя приходить до висновку, що провадження у справі про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за статтею 173 Кодексу України про адміністративні правопорушення підлягає закриттю з підстав, передбачених пунктом 1 частини 1 статті 247 Кодексу України про адміністративні правопорушення.

На підставі викладеного вище, керуючись статтями 7 9, 23, 173, 245, пунктом 1 частини 1 статті 247, статтями 251, 252, 256, 266, частиною 2 статті 268, статтями 277, 279, 280, 283 285, частиною 2 статті 287 та статтею 294 Кодексу України про адміністративні правопорушення, суддя

П О С Т А Н О В И В:

Провадження у справі про притягнення ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , до адміністративної відповідальності за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого статтею 173 Кодексу України про адміністративні правопорушення закрити, на підставі пункту 1 частини 1 статті 247 Кодексу України про адміністративні правопорушення, у зв`язку з відсутністю події та складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена в апеляційному порядку протягом десяти днів з дня її винесення шляхом подання апеляційної скарги до Харківського апеляційного суду через Нововодолазький районний суд Харківської області особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником, а також прокурором у випадках, передбачених частиною 5 статті 7 та частиною 1 статті 287 Кодексу України про адміністративні правопорушення. Апеляційна скарга, подана після закінчення цього строку, повертається апеляційним судом особі, яка її подала, якщо вона не заявляє клопотання про поновлення цього строку, а також якщо у поновленні строку відмовлено.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги. Якщо апеляційна скарга не була подана у встановлений строк, постанова набирає законної сили після закінчення цього строку, у разі подання апеляційної скарги постанова, якщо її не скасовано, набирає законної сили після закінчення апеляційного розгляду справи.

Суддя: Т. М. Трояновська