Дата документу 07.12.2021
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

07 грудня 2021 року м. Мелітополь

Суддя Мелітопольського міськрайонного суду Запорізької області Юрлагіна Т.В., розглянувши адміністративні матеріалі, які надійшли з Управління стратегічних розслідувань в Запорізькій області Департаменту стратегічних розслідувань Національної поліції України про притягнення до адміністративної відповідальності:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , виконуючий обов`язки директора ДУ «Дослідне господарство «Відродження» Донецької державної сільськогосподарської дослідної станції Національної академії аграрних наук України», зареєстрований та проживає за адресою: АДРЕСА_1

за ч. 1 ст. 172-7, ч. 2 ст. 172-7 КУпАП,

за участю:

прокурора - Шаповалова В.М.

особа, яка притягається до адміністративної відповідальності - ОСОБА_1

захисника адвоката - Шубіна О.П.

ВСТАНОВИВ:

Відповідно до п. 1 примітки до ст. 172-7 КУпАП суб`єктом правопорушень у цій статті є особи, зазначені у пунктах 1, 2 частини першої статті 3 Закону України «Про запобігання корупції».

Згідно з п.п. «а» п. 2 ч. 1 ст. З Закону України «Про запобігання корупції» № 1700-VII від 14.10.2014 суб`єктами, на яких поширюється дія цього Закону, є посадові особи юридичних осіб публічного права, які не зазначені у пункті 1 частини першої цієї статті.

Частиною другою статті 81 Цивільного кодексу України встановлено, що юридичною особою публічного права визначається юридична особа, яка створюється розпорядчим актом Президента України, органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим чи органу місцевого самоврядування. Відповідно до відомостей, які містяться в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, Державне підприємство «Дослідне господарство «Відродження» Донецької державної сільськогосподарської дослідної станції Національної академії аграрних наук України» (ЕРДПОУ - 00724838), (далі «ДП ДГ «Відродження»» ДДСДС НААН») є державним підприємством.

Засновником ДП «ДГ «Відродження»» ДДСДС НААН» є Національна академія аграрних наук України (ЕРДПОУ - 00024360), засновником якої є Кабінет Міністрів України, який в свою чергу є вищим органом у системі виконавчої влади та здійснює виконавчу владу безпосередньо через міністерства.

Державне підприємство «Дослідне господарство «Відродження» Донецької державної сільськогосподарської дослідної станції Національної академії аграрних наук України» є юридичною особою публічного права та здійснює свою діяльність від імені Національної академії аграрних наук України.

Згідно з п.п. «а» п.2 ч. 1 ст. З Закону України «Про запобігання корупції» суб`єктами, на яких поширюється дія цього Закону, є посадові особи юридичних осіб публічного права.

На підставі рішення Національного агентства з питань запобігання корупції від 08.02.2019 року №368 під «посадовими особами юридичних осіб публічного права» (відповідно до підпункту «а» пункту 2 частини першої статті 3 Закону) слід розуміти працівників юридичних осіб публічного права, які наділені посадовими повноваженнями здійснювати організаційно-розпорядчі чи адміністративно-господарські функції.

Визначальним при цьому є обсяг функцій (обов`язків) відповідного працівника.

Так, адміністративно-господарські функції (обов`язки) - це обов`язки з управління або розпорядження державним, комунальним майном (установлення порядку його зберігання, переробки, реалізації забезпечення контролю за цими операціями тощо). Такі повноваження в тому чи іншому обсязі є у начальників планово-господарських, постачальницьких, фінансових відділів і служб, завідуючих складами, магазинами, майстернями, ательє, їх заступників, керівників відділів підприємств, відомчих ревізорів та контролерів тощо.

Організаційно-розпорядчі функції (обов`язки) - це обов`язки щодо здійснення керівництва галуззю промисловості, трудовим колективом, ділянкою роботи, виробничою діяльністю окремих працівників на підприємствах, в установах чи організаціях незалежно від форм власності. Такі функції виконують, зокрема, керівники міністерств, інших центральних органів виконавчої влади, державних, комунальних підприємств, установ або організацій, їхні заступники, керівники структурних підрозділів (начальники цехів, завідуючі відділами, лабораторіями, кафедрами), їхні заступники, особи, які керують ділянками робіт (майстри, виконроби, бригадири тощо).

Наказом Національної академії аграрних наук України від 26.02.2021 № 74- к ОСОБА_1 призначено на посаду виконуючого обов`язки директора ДП «ДГ «Відродження»» ДДСДС НААН».

Опрацювання статуту підприємства встановлено, що ОСОБА_1 перебуваючи на посаді в.о. директора ДП «ДГ «Відродження» ДДСДС НААН», є посадовою особою, яка має організаційно-розпорядчі функції при виконанні покладених на неї завдань і обов`язків.

Враховуючи вищевикладене, ОСОБА_1 , будучи в.о. директора ДП «ДГ «Відродження» ДДСДС НААН», є посадовою особою юридичної особи публічного права та відповідно до п. 1 примітки до ст. 172-7 КУпАП та п.п. «а» п. 2 ч. 1 ст. З Закону України «Про запобігання корупції» є суб`єктом відповідальності за адміністративні правопорушення, передбачені ст. 172-7 КУпАП

Відповідно до ч. 1 ст. 28 Закону України «Про запобігання корупції» особа, зазначена у пунктах 1, 2 частини першої статті 3 цього Закону, зобов`язана: вживати заходів щодо недопущення виникнення реального, потенційного конфлікту інтересів; повідомляти не пізніше наступного робочого дня з моменту коли особа дізналася чи повинна була дізнатися про наявність у неї реального конфлікту інтересів безпосереднього керівника, а у випадку перебування особи на посаді, яка не передбачає наявності у неї безпосереднього керівника, або в колегіальному органі - Національне агентство чи інший визначений законом орган або колегіальний орган, під час виконання повноважень у я кому виник конфлікт інтересів, відповідно.

Реальний конфлікт інтересів - суперечність між приватним інтересом особи та її службовими чи представницькими повноваженнями, що впливає на об`єктивність або неупередженість прийняття рішень, або на вчинення чи не вчинення дій під час виконання зазначених повноважень.

Відповідно до абзацу 10, 11 ч. 1 ст. 1 Закону України «Про запобігання корупції» приватний інтерес - будь-який майновий чи немайновий інтерес особи, у тому числі зумовлений особистими, сімейними, дружніми чи іншими позаслужбовими стосунками з фізичними чи юридичними особами, у тому числі ті, що виникають у зв`язку з членством або діяльністю в громадських, політичних, релігійних чи інших організаціях. Слід звернути увагу, що Закон України «Про запобігання корупції», окреслює лише найтиповіші форми стосунків, які можуть зумовлювати наявність майнового чи немайнового інтересу.

Відповідно до п. 2.1. Методичних рекомендацій «щодо застосування окремих положень Закону України «Про запобігання корупції» стосовно запобігання та врегулювання конфлікту інтересів, дотримання обмежень щодо запобігання корупції» Національного агентства з питань запобігання корупції від 02.04.2021 №5 - основними складовими конфлікту інтересів є приватний інтерес, наявність службових (представницьких) повноважень, а також наявність суперечності між приватним інтересом та службовими повноваженнями.

Приватним інтересом може вважатися будь-який як майновий, так і немайновий інтерес. Закон допускає необмежене коло обставин та ситуацій, що можуть свідчити про наявність приватного інтересу чи зумовлювати його виникнення за певних умов.

Практично це означає, що кожен службовець (посадова особа) при виконанні своїх повноважень повинен брати до уваги увесь спектр своїх не лише правових (юридичних), а й соціальних (приватних) відносин, які зумовлюють виникнення майнового чи немайнового інтересу.

Також не слід виходити з того, що джерелом приватного інтересу можуть бути лише приватні, позаслужбові відносини. Приватний інтерес в окремих випадках може виникати й зі службових повноважень, тобто полягати у зацікавленості в ухваленні або не ухваленні певних рішень, результатах службових розслідувань, дисциплінарних провадженнях, за наслідком яких особа може понести юридичну відповідальність тощо.

При вирішення питання щодо наявності приватного інтересу у сфері службових повноважень як складової конфлікту інтересів слід у кожному випадку враховувати конкретні обставини, відносини та зв`язки особи, обсяг її службових/представницьких повноважень під час прийняття того чи іншого рішення.

Згідно з п. 2.2.1 Методичних рекомендацій однією з типових обставин та ситуацій, що свідчать про наявність приватного інтересу є - сімейні та родинні стосунки.

Відповідно до листа № 2630/21.24-137 від 29.07.2021 Мелітопольського відділу державної реєстрації актів цивільного стаану у Мелітопольському районі Запорізької області ОСОБА_1 з 08.05.2010 року перебуває у шлюбі з ОСОБА_2 ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Так, ОСОБА_1 , будучи в.о. директора ДП «ДГ «Відродження» ДДСДС НААН», в порушення вимог ст. 28 Закону України «Про запобігання корупції», 13.04.2021 уклав договір про надання транспортних послуг № 13/04-21 з фізичною особою-підприємцем ОСОБА_3 , яка є його дружиною, при цьому не повідомив президента Національної академії аграрних наук України про наявність в його діях реального конфлікту інтересів, який зумовлений сімейними стосунками, відповідно п. 2 ч. 1 ст. 28 Закону України «Про запобігання корупції».

Таким чином, ОСОБА_1 , під час укладання договору № 13/04-21 про надання транспортних послуг від 13.04.2021 року діяв в інтересах власної дружини ФОП ОСОБА_3 , не дивлячись на суперечність між приватним інтересом та службовими повноваженнями, не повідомив президента Національної академії аграрних наук України ОСОБА_4 про наявність в своїх діях реального конфлікту інтересів відповідно п. 2 ч. 1 ст. 28 Закону України «Про запобігання корупції», що стало причиною невжиття заходів щодо врегулювання реального конфлікту інтересів.

Таким чином, ОСОБА_1 порушив встановлені п.2 ч.1 ст. 28 Закону України «Про запобігання корупції», вимоги щодо повідомлення про наявність реального конфлікту інтересів.

Суперечність між приватним інтересом та службовими повноваженням полягає в тому, що з одного боку, в особи наявний приватний (майновий) інтерес, а з іншого, особа, яка уповноважена на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, має виконувати свої службові обов`язки в інтересах держави, територіальної громади, виключаючи можливість будь-якого впливу приватного інтересу. Наявність вищевказаної суперечності мала вплив на вчинення ОСОБА_1 дій щодо підписання договору про надання транспортних послуг № 13/04-21 від 13.04.2021.

За таких умов навіть якщо особа приймає об`єктивні та неупереджені рішення, що в повній мірі відповідають закону, відбудеться надалі втрата суспільної довіри до неї як до особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування та органу влади, в якому вона працює.

На підставі викладеного, ОСОБА_1 не повідомив у встановлених законом випадках та порядку про наявність у нього реального конфлікту інтересів.

Крім того, ОСОБА_1 , будучи в.о. директора ДП «ДГ «Відродження» ДДСДС НААН», в порушення вимог ст. 28 Закону України «Про запобігання корупції», 13.04.2021 уклав/підписав договір про надання транспортних послуг № 13/04-21 з фізичною особою-підприємцем ОСОБА_3 , яка є його дружиною.

Таким чином, ОСОБА_1 , не дивлячись на суперечність між приватним інтересом та службовими повноваженнями, 13.04.2021 вчинив дію в умовах реального конфлікту інтересів, а саме уклав/підписав договір «Про надання транспортних послуг» № 13/04-21 від 13.04.2021 року та діяв в інтересах власної дружини ФОП ОСОБА_3 , чим порушив вимоги п. З ч. 1 ст. 28 Закону України «Про запобігання корупції».

Суперечність між приватним інтересом та службовими повноваженням полягає в тому, що з одного боку, в особи наявний приватний (майновий) інтерес, а з іншого, особа, яка уповноважена на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, має виконувати свої службові обов`язки в інтересах держави, територіальної громади, виключаючи можливість будь-якого впливу приватного інтересу. Наявність вищевказаної суперечності мала вплив на вчинення ОСОБА_1 дій щодо підписання договору № 13/04-21 від 13.04.2021.

За таких умов навіть якщо особа приймає об`єктивні та неупереджені рішення, що в повній мірі відповідають закону, відбудеться надалі втрата суспільної довіри до неї як до особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування та органу влади, в якому вона працює.

На підставі викладеного, ОСОБА_1 вчинив дію в умовах реального конфлікту інтересів, а саме уклав/підписав договір про надання транспортних послуг № 13/04-21 з фізичною особою- підприємцем ОСОБА_3 , яка є його дружиною, чим порушив вимоги встановлені п. З ч. 1 ст. 28 Закону України «Про запобігання корупції», оскільки вчинення ним даної дії перебувало у суперечності між його приватним інтересом та виконанням службових (посадових) повноважень.

В судовому засіданні ОСОБА_1 свою вину у вчиненні адміністративного правопорушення визнав у повному обсязі. Просив суворо не карати, оскільки про необхідність повідомляти його не попередили, а також ним вживались заходи щодо підтримання платоспроможності підприємства, для виплати заборгованості по заробітній платі працівникам.

Захисник просив призначити мінімальне покарання та об`єднати матеріали адміністративних справ.

У судовому засіданні прокурор просив визнати ОСОБА_1 винним у вчиненні адміністративних правопорушень, передбачених ч.ч. 1, 2 ст. 172-7 КУпАП та призначити йому адміністративне стягнення, передбачене санкцією статті за більш серйозніше правопорушення на підставі ст. 36 КУпАП.

Згідно ст. 36 КУпАП, якщо особа вчинила декілька адміністративних правопорушень, справи за якими одночасно розглядаються одним й тим самим органом (посадовою особою), стягнення накладається в межах санкції статті, встановленої за більш суворе порушення з числа скоєних. До основного стягнення в цьому разі може бути приєднано одне з додаткових стягнень, передбачених статтями про відповідальність за будь-яке з вчинених правопорушень.

Таким чином, суд доходить висновку про необхідність об`єднання в одне провадження адміністративних матеріалів ЄУН 937/11027/21 (3/937/3625/21) та ЄУН 937/11029/21 (3/937/3626/21) з присвоєнням єдиного унікального номеру 937/11029/21 та розглядати вказані справи одночасно.

При вирішенні питання про наявність чи відсутність в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, суд виходить з наступного.

Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 172-7 КУпАП неповідомлення особою у встановлених законом випадках та порядку про наявність у неї реального конфлікту інтересів - тягне за собою накладення штрафу від ста до двохсот неоподатковуваних мінімумів доходів громадян. Вчинення дій чи прийняття рішень в умовах реального конфлікту інтересів - тягнуть за собою накладення штрафу від двохсот до чотирьохсот неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Відповідно до примітки ст. 172-7 КУпАП суб`єктом правопорушень у цій статті є особи, зазначені у пунктах 1,2 частини першої статті 3 Закону України «про запобігання корупції». У цій статті під реальним конфліктом інтересів слід розуміти суперечність між приватним інтересом особи та її службовими чи представницькими повноваженнями, що впливає на об`єктивність або неупередженість прийняття рішень, або на вчинення чи невчинення дій під час виконання вказаних повноважень.

Відповідно до ст. 1 ЗУ «Про запобігання корупції»:

- правопорушення, пов`язане з корупцією - діяння, що не містить ознак корупції, але порушує встановлені цим Законом вимоги, заборони та обмеження, вчинене особою, зазначеною у частині першій ст. 3 цього Закону, за яке законом встановлено кримінальну, адміністративну, дисциплінарну та/або цивільно-правову відповідальність;

- приватний інтерес - будь-який майновий чи немайновий інтерес особи, у тому числі зумовлений особистими, сімейними, дружніми чи іншими позаслужбовими стосунками з фізичними чи юридичними особами, у тому числі ті, що виникають у зв`язку з членством або діяльністю в громадських, політичних, релігійних чи інших організаціях;

- реальний конфлікт інтересів - суперечність між приватним інтересом особи та її службовими чи представницькими повноваженнями, що впливає на об`єктивність або неупередженість прийняття рішень, або на вчинення чи невчинення дій під час виконання зазначених повноважень.

Відповідно до ч. 1 ст. 28 ЗУ «Про запобігання корупції» особи, зазначені у пунктах 1,2 частини першої ст. 3 цього Закону, зобов`язані: 1) вживати заходів щодо недопущення виникнення реального, потенційного конфлікту інтересів; 2) повідомляти не пізніше наступного робочого дня з моменту, коли особа дізналася чи повинна була дізнатися про наявність у неї реального чи потенційного конфлікту інтересів безпосереднього керівника, а у випадку перебування особи на посаді, яка не передбачає наявності у неї безпосереднього керівника, або в колегіальному органі - Національне агентство чи інший визначений законом орган або колегіальний орган, під час виконання повноважень у якому виник конфлікт інтересів, відповідно; 3) не вчиняти дій та не приймати рішень в умовах реального конфлікту інтересів; 4) вжити заходів щодо врегулювання реального чи потенційного конфлікту інтересів.

У відповідності до ст. 251 КУпАП доказами по справі про адміністративне правопорушення, є будь які фактичні данні, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне порушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото і кінозйомки, відеозапису чи засобів фото-і кінозйомки, відеозапису, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Стаття 252 КУпАП передбачає, що орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Статтею 254 КУпАП визначено, що про вчинення адміністративного правопорушення, складається протокол уповноваженими на те посадовою особою або представником громадської організації чи органу громадської самодіяльності. Протокол про адміністративне правопорушення, у разі його оформлення, складається у двох екземплярах, один з яких під розписку вручається особі, яка притягується до адміністративної відповідальності.

Частиною 1 статті 256 КУпАП передбачено, що у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються: дата і місце його складення, посада, прізвище, ім`я по батькові особи, яка склала протокол, відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності (у разі її виявлення), місце, час вчинення і суть правопорушення, нормативний акт, який передбачає відповідальність, прізвища, адреси свідків і потерпілих, якщо вони є, пояснення особи, яка притягається до відповідальності та інше.

Відповідно до вимог ст. 280 КУпАП при розгляді справи про адміністративне правопорушення при обов`язковому з`ясуванні вини даної особи у вчиненні адміністративного правопорушення та того чи підлягає вона адміністративній відповідальності, суддя зобов`язаний з`ясувати також інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Здійснення ОСОБА_1 адміністративного правопорушення підтверджується зібраними у справі доказами: даними протоколу про адміністративне правопорушення №605 від 10.11.2021 р.; даними протоколу про адміністративне правопорушення №604 від 10.11.2021 р.; письмовими поясненнями ОСОБА_1 ; копією наказу № 74-к від 26.02.2021; копією статуту ДП «ДГ «Відродження»» ДДСДС НААН»; копією паспорта ОСОБА_1 ; копією договору № 13/04-21 від 13.04.2021; копією відомостей з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб підприємців та громадських формувань; листом № 2630/21.24-137 від 29.07.2021 Мелітопольського відділу ДРАЦС у Мелітопольському районі Запорізької області.

Отже, в даному випадку, в діянні ОСОБА_1 , наявний склад адміністративних правопорушень, передбачених ч.ч. 1, 2 ст. 172-7 КУпАП, що підтверджено матеріалами справи, а саме: не повідомлення у встановлених законом випадках та порядку про наявність у особи реального конфлікту інтересів; а також вчинення дій в умовах реального конфлікту інтересів.

Згідно зі ст. 33 КУпАП при накладанні стягнення враховуються характер вчиненого правопорушення, особа правопорушника, ступінь його провини, майновий стан, обставини, які пом`якшують та обтяжують відповідальність.

З урахуванням обставин вчиненого правопорушення, особи правопорушника, суд вважає необхідним призначити ОСОБА_1 адміністративне стягнення у виді штрафу, передбаченого санкцією статті КУпАП.

Крім того, на підставі ст. 40-1 КУпАП України, з правопорушника також підлягає стягненню на користь держави судовий збір у розмірі 454,00 гривень.

Керуючись ст.ст. 33, 36, 41, 172-11, 172-15, 283, 284, 294 КУпАП, -

ПОСТАНОВИВ:

Об`єднати справи про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , в одне провадження, присвоївши об`єднаній справі єдиний номер №937/11029/21.

Визнати ОСОБА_1 винним у вчиненні адміністративних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 172-7, ч. 2 ст. 172-7 КУпАП.

Накласти на ОСОБА_1 адміністративне стягнення у виді штрафу в розмірі 3400 (три тисячі чотириста) гривень 00 копійок Отримувач: ГУК у Зап.обл./Запорізька обл./21081300, Код , Банк отримувача: Казначейство України (ЕАП), Номер рахунку: UA0008001, КБК: 37941997).

Стягнути з ОСОБА_1 судовий збір на користь держави у розмірі 454 (чотириста п`ятдесят чотири) гривні 00 коп. (Отримувач коштів: ГУК у м.Києві/м.Київ/22030106, Код отримувача (код за ЄДРПОУ): 37993783 Банк отримувача: Казначейство України (ЕАП), Рахунок отримувача: UA0026001, Код класифікації доходів бюджету: 22030106).

У відповідності до вимог ч. 2 ст. 308 КУпАП у разі несплати правопорушником штрафу у 15-денний строк з дня повідомлення про винесення зазначеної постанови, в порядку примусового виконання постанови з правопорушника стягується подвійний розмір штрафу та витрати на облік зазначених правопорушень.

Строк пред`явлення постанови до виконання протягом трьох місяців.

Постанова може бути оскаржена до Запорізького апеляційного суду через Мелітопольський міськрайонний суд протягом 10 днів з дня винесення постанови.

Суддя: Т.В.Юрлагіна