Справа № 503/1222/21
Провадження №3/503/747/21
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11 листопада 2021 року м. Кодима

Суддя Кодимського районного суду Одеської області Калашнікова Т.О., розглянувши у відкритому судовому засіданні матеріали справи про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , проживаючого в АДРЕСА_1 ,

за ст.173 Кодексу України про адміністративні правопорушення,

ВСТАНОВИВ:

Відповідно до протоколу про адміністративне правопорушення серії ВАБ № 747153 від 01.10.2011 року, ОСОБА_1 27.09.2021 року о 15 годині 00 хвилин, перебуваючи у АДРЕСА_2 , вчинила порушення громадського порядку, висловлюючись нецензурною лайкою на адресу гр.. ОСОБА_2 , тим самим вчинивши дрібне хуліганство, за що передбачена адміністративна відповідальність за ст.173 КУпАП.

В судовому засіданні ОСОБА_1 не визнала свою вину у вчиненому та пояснила, що хуліганських дій не вчиняла, а лише хотіла заспокоїти сусіда, оскільки у нього гучно грала музика та кричали діти, що заважало їй та її матері відпочивати. Такі конфлікти виникають між ними постійно.

Стаття 173 КУпАПпередбачає відповідальність за дрібне хуліганство, тобто нецензурну лайку в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Тобто, умисел особи має бути спрямований саме на порушення громадського порядку у громадських місцях, а не на конкретний, не надуманий, конфлікт з іншою людиною.

Допитаний в судовому засіданні свідок ОСОБА_2 , будучи попередженим про кримінальну відповідальність за ст.ст.384, 385 КК України показав, що проживає у АДРЕСА_3 . ОСОБА_1 є його сусідкою по квартирах та проживає на поверх вище від нього. Він підтвердив існування тривалого конфлікту між ним, його сім`єю та ОСОБА_1 якій постійно заважає музика, яку вони вмикають в денну пору доби та їх діти, які між собою грають. 27.09.2021 року приблизно о 14 годині 00 хвилин вони із сім`єю святкували день міста Кодими. До них знову прийшла ОСОБА_1 з проханням зробити музику тихіше, однак при цьому сусідка їм погрожувала, виражаючись на підвищених тонах. Разом з тим, нецензурною лайкою ОСОБА_1 в їх адресу не висловлювалась.

Допитана в судовому засіданні свідок ОСОБА_3 , будучи попередженою про кримінальну відповідальність за ст.ст.384, 385 КК України, дана покази аналогічні показам свідка ОСОБА_2 . Крім того, додала, що конфлікт між ними та сусідкою ОСОБА_1 розпочався у квітні 2021 року.

Крім того, у суду відсутні підстави сумніватись в правдивості та достовірності наданих ОСОБА_1 усних пояснень під час розгляду справи з приводу обставин правопорушення, оскільки такі пояснення є послідовними та за своїм змістом аналогічними із письмовими поясненнями, наданими ОСОБА_1 під час складання протоколу про адміністративне правопорушення.

Ретельний аналіз вищевказаних доказів свідчать про те, що між ОСОБА_1 та сімє. ОСОБА_2 дійсно існує реальний тривалий конфлікт з приводу гучного увімкнення музики в квартирі, що заважає ОСОБА_1 та виключає факт хуліганських дій з боку ОСОБА_1 , яка прагне довести свою правоту в такому конфлікті.

Згідно ст. 62 Конституції України, особа вважається невинуватою у вчиненні злочину і не може бути піддана кримінальному покаранню, доки її вину не буде доведено в законному порядку і встановлено обвинувальним вироком суду. Ніхто не зобов`язаний доводити свою невинуватість у вчиненні злочину.

Рішенням Конституційногосуду Українивід 20.10.2011року №12-рп/2011усправі за конституційним поданням Служби безпеки України щодо офіційного тлумачення положення частини третьоїстатті 62 Конституції України, яке є обов`язковим до виконання на території України, встановлено, що обвинувачення у вчиненні злочину (правопорушення) не може бути обґрунтоване фактичними даними, одержаними в незаконній спосіб, а саме: з порушенням конституційних прав і свобод людини і громадянина; з порушенням встановлених законом порядку, джерел отримання фактичних даних; не уповноваженою на те особою тощо.

Відповідно до ст. 8 Конституції України, в Україні визнається і діє принцип верховенства права. Конституція України має найвищу юридичну силу. Закони та інші нормативно-правові акти приймаються на основі Конституції України і повинні відповідати їй. Норми Конституції України є нормами прямої дії. Обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Така позиція Конституційного Суду України відповідає і правовим позиціям ЄСПЛ.

У своєму рішенні по справі «Аллене де Рібемон проти Франції» від 10.02.1995 року ЄСПЛ зазначив, що сфера застосування принципу презумпції невинуватості значно ширше, ніж це передбачають: презумпція невинності обов`язкова не тільки для кримінального суду, який вирішує питання про обґрунтованість обвинувачення, а й для всіх інших суспільних відносин.

ЄСПЛ підкреслює, що обов`язок адміністративного органу нести тягар доведення є складовою презумпції невинуватості і звільняє особу від обов`язку доводити свою непричетність до скоєння порушення.

Так, в рішенні від 21.07.2011 року у справі «Коробов проти України» ЄСПЛ висловив позицію, що суд має право обґрунтувати свої висновки лише доказами, що випливають зі співіснування достатньо переконливих, чітких і узгоджених між собою висновків чи схожих неспростовних презумпцій факту. Тобто таких, які не залишать місце сумнівам, оскільки наявність останніх не узгоджується зі стандартом доведення «поза розумним сумнівом».

З огляду на вищевикладене, суддя дійшов до висновку, що наявні у матеріалах справи докази, які безпосередньо були дослідженні у судовому засіданні, не є переконливими та об`єктивно не підтверджують факт скоєння ОСОБА_1 адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП, враховуючи, що особа, яка притягується до адміністративної відповідальності заперечує свою вину у інкримінованому їй порушенні. Натомість, покази свідків ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , сумніватись в правдивості та достовірності яких у суду підстав не має, навпаки спростовують викладені у протоколі про адміністративне правопорушення обставини та ставлять під сумнів саму події правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП.

За таких обставин, вважаю, що в діях ОСОБА_1 відсутні подія та склад адміністративного правопорушення, передбаченогост.173 КУпАП.

Відповідно до п.1 ч.1ст.247КУпАПпровадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за відсутністю складу адміністративного правопорушення.

Керуючись п.1 ч.1 ст.247, ст.ст.283-285 КУпАП, суддя-

ПОСТАНОВИВ:

Провадження по справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 за ст.173 КУпАП закрити у зв`язку із відсутністю в його діях події та складу даного адміністративного правопорушення на підставі п.1 ч.1 ст.247 КУпАП.

Постанова може бути оскаржена до Одеського апеляційного суду, через Кодимський районний суд Одеської області, особою щодо якої її винесено, протягом десяти днів з дня її винесення.

Суддя

Кодимського районного суду Т.О. Калашнікова