Провадження № 3/761/7121/2021
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

08 вересня 2021 року суддя Шевченківського районного суду міста Києва Романишена Інна Павлівна, розглянувши матеріали, які надійшли з Рахункової палати, про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка проживає за адресою: АДРЕСА_1

- за ч. 5 ст. 164-12 Кодексу України про адміністративні правопорушення, -

В С Т А Н О В И В:

Відповідно до протоколу від 25.06.2021 року, 13.11.2020 року ОСОБА_1 , будучи Головою Київської міської територіальної виборчої комісії використала бюджетні кошти у сумі 23 760, 00 грн. з ПДВ на цілі, що не відповідають вимогам Порядку № 745, що згідно абз. 3 ч. 1 ст. 119 Бюджетного кодексу України є нецільовим використанням бюджетних коштів, чим вчинила адміністративне правопорушення передбачене ч. 5 ст. 164-12 КУпАП.

В судовому засіданні ОСОБА_1 свою вину у вчиненні інкримінованого їй правопорушення не визнала, вважає, що в її діях відсутній склад правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 164-12 КУпАП, а тому просила провадженням у справі закрити.

Захисник ОСОБА_1 - Агапов Д.А. в судовому засіданні просив закрити провадження по справі у зав`язку з відсутністю події і складу адміністративного правопорушення. Крім того, зазначив, що протокол про адміністративне правопорушення складений з грубим порушенням Порядку складання та направлення до суду протоколу про адміністративне правопорушення затвердженого рішенням Рахункової палати від 29.01.2019 року № 3-6 та містить ряд неточностей; долучені до протоколу документи не засідчені належним чином, а отже не можуть бути прийняті до уваги судом як належні докази.

Дослідивши матеріали справи, суд вважає, що провадження у даній справі про адміністративне правопорушення підлягає закриттю з наступних підстав.

Згідно з ч. 5 ст. 164-12 КУпАП передбачено адміністративну відповідальність за порушення бюджетного законодавства, зокрема, здійснення видатків, кредитування місцевого бюджету, які відповідно до Бюджетного кодексу України мають проводитися з іншого бюджету; здійснення видатків бюджету чи надання кредитів з бюджету без встановлених бюджетних призначень або з їх перевищенням всупереч Бюджетному кодексу України чи закону про Державний бюджет України на відповідний рік; нецільове використання бюджетних коштів; видання нормативно-правових актів, що зменшують надходження бюджету або збільшують витрати бюджету всупереч закону; здійснення видатків на утримання бюджетної установи одночасно з різних бюджетів всупереч Бюджетному кодексу України чи закону про Державний бюджет України на відповідний рік.

Відповідно до ч. 1 ст. 9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Притягнення особи до адміністративної відповідальності можливе за умови наявності в її діянні складу адміністративного правопорушення - передбаченої нормами права сукупності об`єктивних і суб`єктивних ознак, за наявності яких те чи інше діяння можна кваліфікувати як адміністративне правопорушення. Він складається з: а) об`єкту; б) об`єктивної сторони; в) суб`єкту; г) суб`єктивної сторони.

Об`єктивну сторону адміністративного правопорушення характеризують ознаки, які визначають акт зовнішньої поведінки правопорушника. До них належать діяння (дія чи бездіяльність), його шкідливі наслідки, причинний зв`язок між діянням і наслідками, місце, час, обстановка, спосіб, знаряддя та засоби вчинення проступку.

Згідно ст. 245 КУпАП завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

Відповідно до ст. 280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Згідно із принципом законності, закріпленим у статті 7 Кодексу України про адміністративні правопорушення, ніхто не може бути підданий заходу впливу у зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності. Застосування уповноваженими на те органами і посадовими особами заходів адміністративного впливу провадиться в межах їхньої компетенції та у точній відповідності із законом.

Керуючись саме цим принципом, законодавець визначив одним із завдань провадження у справах про адміністративні правопорушення вирішення її у точній відповідності із законом (стаття 245 Кодексу України про адміністративні правопорушення).

Статтею 254 Кодексу України про адміністративні правопорушення встановлено, що основним документом, який фіксує юридичний факт адміністративного правопорушення, є протокол, вимоги до змісту якого встановлені статтею 256 цього Кодексу.

Відповідно до ст. 256 Кодексу України про адміністративні правопорушення у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються: дата і місце його складення, посада, прізвище, ім`я, по батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності (у разі її виявлення); місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих, прізвище викривача (за його письмовою згодою), якщо вони є; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості, необхідні для вирішення справи. Якщо правопорушенням заподіяно матеріальну шкоду, про це також зазначається в протоколі. Протокол підписується особою, яка його склала, і особою, яка притягається до адміністративної відповідальності; при наявності свідків і потерпілих протокол може бути підписано також і цими особами. У разі відмови особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, від підписання протоколу, в ньому робиться запис про це. Особа, яка притягається до адміністративної відповідальності, має право подати пояснення і зауваження щодо змісту протоколу, які додаються до протоколу, а також викласти мотиви свого відмовлення від його підписання. При складенні протоколу особі, яка притягається до адміністративної відповідальності, роз`яснюються його права і обов`язки, передбачені статтею 268 цього Кодексу, про що робиться відмітка у протоколі.

Відповідно до п. 2.1. Порядку складання та направлення до суду протоколу про адміністративне правопорушення, затвердженого рішенням Рахункової палати від 29.01.2019 року № 3-6, протокол складається уповноваженою особою у двох примірниках за формою, встановленою додатком 1 цього Порядку.

Як вбачається з протоколу від 25.06.2021 року, він не відповідає встановленій формі, що визначена вищезазначеним Порядком та статті 256 КУпАП, а саме: всупереч п. 2.10 відсутня відмітка про роз`яснення прав, передбачених ст. 63 Конституції України, відсутня відмітка про роз`яснення прав, що передбачені ст. 268 КУпАП, всупереч вимогам п. 2.11 відсутня графа свідки на 2 ст. форми, не внесено місце та дату народження свідка (п. 2.14), у формі затверджена графа «З правами та обв`язками, а також змістом протоколу про адміністративне правопорушення ознайомлений(на)», але відсутня в протоколі, в формі два підписи особи, що склала протокол, а в протоколі один підпис, характер та розмір збитків чи шкоди у супровідному листі не вказано (п.3.3), свідком є особа, яка здійснювала перевірку.

Крім того, протокол про адміністративне правопорушення складений за порушення статті 164-12 КУпАП, в той час як на бланку пояснень зазначено про притягнення особи до відповідальності за ст. 164-14 КУпАП, який передбачає відповідальність за порушення законодавства про закупівлі.

За змістом ч. 3 ст. 62 Конституції України фактичні обставини не можуть ґрунтуватися на припущеннях, а усі сумніви щодо вини тлумачиться на користь особи, яка притягається до адміністративної відповідальності.

У справі „Barbera, Messegu and Jabardo v. Spain» від 6 грудня 1998 року (п. 146) Європейський суд з прав людини встановив, що принцип презумпції невинуватості вимагає серед іншого, щоб, виконуючи свої обов`язки, судді не починали розгляд справи з упередженої думки, що особа скоїла правопорушення, яке ставиться їй в провину; всі сумніви щодо її винуватості повинні тлумачитися на користь цієї особи.

Відповідно до п. 1 ст. 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за таких обставин: відсутність події і складу адміністративного правопорушення.

Особою, яка притягується до адміністративної відповідальності, заперечується причетність до вчинення інкримінованого їй правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 164-12 КУпАП та правопорушення за статтею 164-14 КУпАП.

В матеріалах адміністративної справи, які досліджувались в судовому засіданні, належні та допустимі докази вчинення ОСОБА_1 , як Головою Київської міської територіальної виборчої комісії, правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 164-12 КУпАП, відсутні та в ході розгляду справи суду не представлені.

Відповідно до усталеної практики Європейського суду з прав людини суд не вправі самостійно відшукувати докази винуватості особи, адже таким чином суд неминуче перебирає на себе функції обвинувача, позбавляючись статусу незалежного органу правосуддя, що є порушенням ч. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод (Справа „Karelin v. Russia від 20 вересня 2016 року). Оцінюючи докази, суд застосовує критерії доведення „поза розумним сумнівом, яке має випливати із сукупності ознак чи неспростовних презумпції фактів, достатньо вагомих, чітких і узгоджених між собою.

Заслухавши пояснення особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, пояснення її захисника, дослідивши та проаналізувавши матеріали справи в їх сукупності, суд вважає встановленим, що під час розгляду справи в суді не знайшло підтвердження, що ОСОБА_1 було вчинено адміністративне правопорушення, передбачене ч.5 ст. 164-12 КУпАП, а тому вона не може бути притягнутою до адміністративної відповідальності за це у зв`язку з відсутністю в її діях складу правопорушення, передбаченого ч.5 ст.164-12КУпАП.

Керуючись ст.ст. 164-12, 245, 247, 251, 279, 280, 283-285, 287, 294 КУпАП, -

П О С Т А Н О В И В:

Провадження у справі про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч. 5 ст.164-12 КУпАП закрити в зв`язку з відсутністю в її діях складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом 10 днів з дня її винесення шляхом подачі апеляційної скарги через Шевченківський районний суд м. Києва.

СУДДЯ І.П.РОМАНИШЕНА