Справа №461/8587/21
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

10 листопада 2021 року суддя Галицького районного суду м. Львова Романюк В.Ф., з участю особи, яка притягується до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , представника особи, яка притягується до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 адвоката Мотрука М.Ю. розглянувши справу про адміністративне правопорушення, що надійшла з ДОП СДОП ВППП ЛРУП №1 ГУНП у Львівській області, відносно, -

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, працюючого директором ПП «Український медіа центр», проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , ідентифікаційний номер невідомий, -

за ч.1 ст.173 Кодексу України про адміністративні правопорушення, -

в с т а н о в и в :

14 вересня 2021 року близько 10 год. 30 хв. за адресою м.Львів, пл. Галицька, 10, Путас ЮВ. Вчинив протиправні дій відносно ОСОБА_2 , а саме завдав удар в лобну ділянку голови, ознак згідно висновку експерта тілесні ушкодження відсутні, чим порушив громадський порядок.

Дії особи, яка притягається до адміністративної відповідальної ОСОБА_1 органом полії кваліфіковано за ст.173 КУпАП, тобто вчинив дрібне хуліганство, тобто нецензурна лайка в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян, - тягне за собою накладення штрафу від трьох до семи неоподатковуваних мінімумів доходів громадян або громадські роботи на строк від сорока до шістдесяти годин, або виправні роботи на строк від одного до двох місяців з відрахуванням двадцяти процентів заробітку, або адміністративний арешт на строк до п`ятнадцяти діб.

В судовому засіданні особа, яка притягується до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 та його представник адвокат Мотрук М.Ю. вину у вчиненні адміністративного правопорушення заперечили. Просили суд закрити провадження у справі за відсутність складу адміністративного правопорушення в діях ОСОБА_1 .

Заслухавши пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, та його представника, дослідивши протокол про адміністративне правопорушення та долучені до нього письмові докази, суд приходить до наступного висновку.

Частиною 1 ст.9 КУпАП передбачено, що адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права та свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Відповідно до ст. 245 КУпАП завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

Згідно із ст.252 КУпАП суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Як передбачено ст.280 КУпАП, при розгляді справи про адміністративне правопорушення суд зобов`язаний з`ясувати, чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа у його вчиненні, чи підлягає адміністративній відповідальності та встановити інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

За положеннями ст.173 КУпАП адміністративна відповідальність настає за дрібне хуліганство, тобто за нецензурну лайку в громадських місцях, за образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Суб`єктивна сторона дрібного хуліганства полягає у неповазі до суспільства, у прагненні показати свою зневагу до існуючих правил і норм поведінки в суспільстві, самоутвердитися за рахунок приниження інших осіб, протиставити себе іншим громадянам, суспільству, державі. Умисний прояв винним явної неповаги до оточуючих - головний момент, що визначає зміст і сенс поведінки особи, яка скоює хуліганські дії. За відсутності такого мотиву не може бути дрібного хуліганства.

Отже, дрібне хуліганство характеризується умислом, тобто особа, яка здійснює хуліганство, розуміє, усвідомлює, що своїми діями вона порушує громадський порядок і бажає або свідомо допускає прояв неповаги до суспільства.

Тобто, дрібне хуліганство відноситься до правопорушень, які посягають на суспільний порядок.

Зі змісту п.16 Постанови Пленуму ВСУ «Про судову практику у справах про хуліганство» № 10 від 22.12.2006 року слідує, що при накладенні адміністративних стягнень, передбачених ст.173 КУпАП, на осіб, які вчинили дрібне хуліганство, суддя повинен у кожному конкретному випадку враховувати характер учиненого правопорушення, дані про особу порушника, ступінь його вини, майновий стан, обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність.

Суд встановив, що згідно протоколу про адміністративне порушення серії ВАБ №690470 від 05.10.2021 р., ОСОБА_1 14 вересня 2021 року близько 10 год. 30 хв. за адресою: м. Львів, вул. Галицька, 10, вчинив протиправні дії відносно ОСОБА_3 , а саме завдав удару в лобну ділянку голови, однак згідно висновку експерта тілесні ушкодження відсутні, чим порушив громадський порядок.

В цей же час, у протоколі не зазначено про вчинення ОСОБА_1 будь-яких дій, які б підпадали під визначені ст.173 КУпАП критерії дрібного хуліганства. При цьому, нанесення ударів взагалі не є і не може бути ознакою дрібного хуліганства.

Відповідно до висновку Великої Палати Верховного Суду, який викладений у постанові від 03 липня 2019 року ухваленій у справі № 288/1158/16-к, де наводиться відмінність хуліганства (має той самий об`єкт посягання що і дрібне хуліганство та відрізняється від дрібного хуліганства лише тяжкістю вчинених особою дій) від інших злочинів проти особи.

Так, Велика Палата зазначає наступне.

10. Безпосереднім об`єктом кримінально-правової охорони за статтею 296 КК України є громадський порядок, тобто суспільні відносини, що сформовані внаслідок дії правових

норм, а також моральних-етичних засад, звичаїв, традицій та інших позаюридичних чинників

і полягає в дотриманні усталених правил співжиття.

Підтримання громадського порядку є одним із важливих чинників захисту честі, гідності, здоров`я, безпеки громадян, їх спокійного відпочинку та безперешкодної праці, втілення інших природних, соціальних і культурних прав членів людської спільноти.

11. Кримінально каране хуліганство з об`єктивної сторони полягає в посяганні на ці правоохоронювані цінності, що супроводжується особливою зухвалістю або винятковим цинізмом. Таке посягання, як правило, здійснюється у людних або громадських місцях, зазвичай з ініціативи правопорушника, супроводжується нецензурною лайкою та/або фізичним насильством, пошкодженням майна і призводить до заподіяння моральної та матеріальної шкоди.

За зовнішніми ознаками хуліганство певним чином схоже на ряд інших злочинів, зокрема на ті з них, що посягають на здоров`я, честь і гідність людини, її майно. Критеріями розмежування цих діянь є насамперед об`єкт посягання, що визначає правову природу та суспільну небезпечність кожного з них, і мотив як ознака суб`єктивної сторони злочину.

12. Хуліганські дії завжди посягають на громадський порядок. Проявами особливої зухвалості під час цих дій є нахабне поводження, буйство, бешкетування, поєднане з насильством, знищення або пошкодження майна, тривале порушення спокою громадян, зрив масового заходу, тимчасове порушення нормальної діяльності установи, підприємства, організації або громадського транспорту тощо. Винятковим цинізмом у контексті статті 296 КК визнаються дії, що демонструють брутальну зневагу до загальноприйнятих норм моралі, зокрема прояви безсоромності чи грубої непристойності, публічне оголення, знущання з хворих, дітей, людей похилого віку, осіб, що знаходяться у безпорадному стані.

Зміст і спрямованість протиправного діяння, що має істотне значення для його правової оцінки, в кожному конкретному випадку визначається виходячи з часу, місця, обстановки й інших обставин його вчинення, характеру дій винного, а також поведінки потерпілого і стосунків, що склалися між ними.

Суд погоджується із доводами представника особи, яка притягується до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 адвоката Мотрука М.Ю. про те, що у матеріалах справи відсутні будь-які дані про вчинення ОСОБА_1 дій спрямованих на порушення громадського порядку, а ті матеріали, що є вказують лише на наявність неприязних відносин між ОСОБА_1 та заявником, які виникли внаслідок здійснення демонтажу тимчасової споруди. При цьому, всі наявні у справі матеріали були предметом досудового розслідування працівників поліції і в ході такого ними не було виявлено в діях ОСОБА_1 жодних ознак кримінального правопорушення. Взагалі, жодних неправомірних дій ОСОБА_1 не вчиняв, він просто хотів пройти до свого майна і під час цього своєю головою випадково наткнувся на голову заявника, яку той підставив ОСОБА_1 по ходу його руху. Якщо б з боку ОСОБА_1 мав місце саме удар головою, то судово-медичний експерт обов`язково б знайшов на заявнику сліди цього удару і неодмінно б зафіксував наявність таких слідів у своєму висновку від 15 вересня 2021 року № 1122, який, до речі, складено на наступний день після описаних у протоколі подій.

Таким чином, згідно з наданими суду поясненнями, матеріалами, доданими до протоколу про адміністративне правопорушення, вбачається, що конфлікт між сторонами відбувся не на ґрунті хуліганства, а на ґрунті особистих неприязних відносин. Тому, в даному випадку, відсутні такі суб`єктивні ознаки, як мотив і умисел, спрямовані на порушення громадського порядку, котрі є основними критеріями, які відрізняють дрібне хуліганство від суміжних правопорушень.

За таких обставин суд дійшов висновку про відсутність в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП.

Відповідно до п.1 ч.1 ст.247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за обставин, зокрема відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

Судом не встановлено в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, а враховуючи, що тільки за наявності такого особа, яка його вчинила, може бути притягнута до адміністративної відповідальності, провадження по справі потрібно закрити.

Відповідно до п. 5 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», судовий збір стягується у разі ухвалення судом постанови про накладення адміністративного стягнення. Враховуючи, що провадження у даній справі слід закрити у зв`язку з відсутністю події і складу адміністративного правопорушення, то, відповідно, судовий збір стягненню не підлягає.

Керуючись ст.ст. 173, 247, 256, 280, 284 КУпАП, суд, -

п о с т а н о в и в:

Провадження по справі про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ст.173 КУпАП закрити за відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена до Львівського апеляційного суду через Галицький районний суд м. Львова протягом десяти днів з дня її винесення і набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги.

Суддя В.Ф. Романюк