П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

13 вересня 2021 року м.Київ

Суддя Подільського районного суду міста Києва Казмиренко Л.В., розглянувши справу, яка надійшла з Головного управління ДПС в м. Києві про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , керівника ТОВ «ДІАМЕБ КИЇВ»

за ч. 1 ст.163-1 КУпАП,

встановив:

15 липня 2021 року при проведенні камеральної перевірки даних, задекларованих у податковій звітності з податку на додану вартість ТОВ «ДІАМЕБ КИЇВ » виявлено порушення вчинене керівником товариства ОСОБА_1 , що вчинив ведення податкового обліку з порушенням податкового законодавства, а саме: п.50.1 ст.50 Податкового кодексу України від 02.12.2010 № 2755-VI (зі змінами та доповненнями), шо відображено в акті перевірки від 15.07.2021 року №55389/ж5/26-15-04-15-18/44154345 за період з 01.05.2021 по 31.05.2021 року.

Своїми діями ОСОБА_1 вчинив правопорушення, передбачене ч. 1 ст. 163-1 КУпАП як порушення порядку ведення податкового обліку.

В судове засідання ОСОБА_1 не з`явився, про час та місце розгляду справи був повідомлений належним чином, що вбачається із телефонограми на його ім`я, клопотань про відкладення розгляду справи чи неможливість участі в судовому засіданні не подав.

Рішеннями Європейського суду визначено, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду справи, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Європейський суд з прав людини в рішенні від 07 липня 1989 року у справі «Юніон Аліментаріа Сандерс С.А. проти Іспанії» зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосується безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Практика Європейського Суду з прав людини (зокрема рішення «Пономарьов проти України» від 3 квітня 2008) наголошує, що «сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження».

За таких обставин, суд визнав можливим розглянути справу за відсутності в судовому засіданні ОСОБА_1 на підставі наявних у справі доказів.

Вивчивши матеріали справи про адміністративне правопорушення, приходжу до висновку про доведеність його вини у вчиненні правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 163-1 КУпАП.

Згідно ст. 9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія або бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Відповідно до ст. 280 КУпАП суд при розгляді справи зобов`язаний з`ясувати чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні.

Відповідно до ч. 1 ст. 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Вина ОСОБА_1 підтверджена дослідженими матеріалами справи про адміністративне правопорушення, зокрема даними, що містяться в протоколі про адміністративне правопорушення № 1616/26-15-04-15-22 від 04.08.2021 року, Акті камеральної перевірки від 15.07.2021 року від №55389/ж5/26-15-04-15-18/44154345.

Враховуючи наведені докази в їх сукупності, характер вчиненого правопорушення, особу правопорушника, ступінь його вини, суд вважає за необхідне застосувати до ОСОБА_1 адміністративне стягнення у виді штрафу в межах санкції ч.1 ст. 163-1 КУпАП.

Відповідно до ст. 40-1 КУпАП судовий збір у провадженні по справі про адміністративне правопорушення у разі винесення судом (суддею) постанови про накладення адміністративного стягнення сплачується особою, на яку накладено таке стягнення. Розмір і порядок сплати судового збору встановлюється законом.

Згідно Закону України "Про судовий збір" до стягнення із ОСОБА_1 підлягає судовий збір в сумі 454 грн. 00 коп.

На підставі ч.1 ст. 163-1 КУпАП, керуючись ст. 33, 283, 284 КУпАП, суд

постановив:

ОСОБА_1 визнати винним у вчиненні правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 163-1 КУпАП України та застосувати до нього адміністративне стягнення у виді штрафу у розмірі п`яти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 85 грн. 00 коп. (вісімдесят п`ять грн. 00 коп.).

Стягнути з ОСОБА_1 судовий збір у розмірі 454 грн. 00 коп. (чотириста п`ятдесят чотири грн. 00 коп.) на користь держави.

Постанова може бути оскаржена особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником протягом десяти днів з дня винесення постанови до Київського апеляційного суду через Подільський районний суд міста Києва.

Суддя Л. В. Казмиренко