ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"22" листопада 2021 р. Суддя Київського районного суду м. Харкова Бородіна Н.М.., розглянувши справу про порушення митних правил, яка надійшла від Харківської митниці у відношенні:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянин України, тимчасово не працюючий, зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , (паспорт НОМЕР_1 виданий 21.05.2009 Охтирським МВ ГУ МВС України в Сумській обл., РНОКПП: НОМЕР_2 )

за ч.1 ст. 483 МК України, -

встановив:

Згідно протоколу про порушення митних правил від 05.07.2021року № 0371/80700/21, 05.07.2021 о 14 год. 29 хв. в зоні митного контролю МАПП Гоптівка Харківської митниці з України в напрямку Російської Федерації по смузі руху піша хода перетинав митний кордон України гр-н України ОСОБА_1 .

На підставі аналізу й оцінки ризиків було прийнято рішення про проведення митного огляду особистих речей гр-на ОСОБА_1 .

Перед початком митного огляду, під час усного декларування гр-н ОСОБА_1 заявив про відсутність товарів та предметів, які підлягають обов`язковому декларуванню, оподаткуванню, заборонених або обмежених до переміщення.

Однак, при здійсненні подальшого митного огляду особистих речей гр-на ОСОБА_1 , у кишені його куртки в чохлі з ключами та іншими речами, було виявлено пусковий пристрій без маркування для різьбових набоїв та 2 різьбових набоя, які гр-н ОСОБА_1 намагався перемістити через митний кордон України в порушення вимог ст.ст. 196, 197 МК України з приховуванням від митного контролю способом, що утруднює їх виявлення.

По даному факту головним державним інспектором митного поста Гоптівка Харківської митниці Ярещенком Ю.В. у відношенні гр-на ОСОБА_1 був складений протокол про ПМП № 0371/80700/21 за ознаками ст.483 ч.1 МК України, вищезазначені предмети на підставі ст.511 МК України вилучено та передано на зберігання до комори Харківської митниці.

Зазначені дії митним органом кваліфіковані за ч.1 ст. 483 МК України як дії, спрямовані на переміщення товарів через митний кордон України товарів, переміщення яких заборонено або обмежено законодавством України, з приховуванням від митного контролю з використанням способу, що утруднює виявлення таких товарів.

В судове засідання ОСОБА_1 не з`явився, повідомлявся належним чином.

Відповідно до ст. 245 КУпАП, провадження по справам про адміністративні правопорушення повинно бути засновано на своєчасному, всебічному, повному та об`єктивному з`ясуванню обставин справи та вирішення її в точній відповідності з законом.

Оцінка доказів, у відповідності до ст. 252 КУпАП, здійснюється за внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному та об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності.

Відповідно до ч.1 ст. 458 МК України, порушення митних правил є адміністративним правопорушенням, яке являє собою протиправні, винні (умисні або з необережності) дії чи бездіяльність, що посягають на встановлений цим Кодексом та іншими актами законодавства України порядок переміщення товарів, транспортних засобів комерційного призначення через митний кордон України, пред`явлення їх органам доходів і зборів для проведення митного контролю та митного оформлення, а також здійснення операцій з товарами, що перебувають під митним контролем або контроль за якими покладено на органи доходів і зборів цим Кодексом чи іншими законами України, і за які цим Кодексом передбачена адміністративна відповідальність.

Об`єктивна сторона ч.1 ст.483 МК України полягає у переміщення або дії, спрямовані на переміщення товарів через митний кордон України з приховуванням від митного контролю, тобто з використанням спеціально виготовлених сховищ (тайників) та інших засобів або способів, що утруднюють виявлення таких товарів, або шляхом надання одним товарам вигляду інших, або з поданням митному органу як підстави для переміщення товарів підроблених документів чи документів, одержаних незаконним шляхом, або таких, що містять неправдиві відомості щодо найменування товарів, їх ваги (з урахуванням допустимих втрат за належних умов зберігання і транспортування) або кількості, країни походження, відправника та/або одержувача, кількості вантажних місць, їх маркування та номерів, неправдиві відомості, необхідні для визначення коду товару згідно з УКТ ЗЕД та його митної вартості.

Відповідно до частини 1 статті 486 МК України завданнями провадження у справах про порушення митних правил є своєчасне, всебічне, повне та об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її з дотриманням вимог закону, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню порушень митних правил, та запобігання таким правопорушенням.

Згідно зі статтею 489 МК України при розгляді справи про порушення митних правил суд зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують та/або обтяжують відповідальність, чи є підстави для звільнення особи, що вчинила правопорушення, від адміністративної відповідальності, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Стандарт доказування поза розумним сумнівом активно використовується Європейським судом з прав людини.

Зокрема, у рішенні ЄСПЛ від 21.07.2011 по справі Коробов проти України Європейський суд з прав людини вказав, що при оцінці доказів Суд, як правило, застосовує критерій доведення поза розумним сумнівом , проте, така доведеність може випливати зі співіснування достатньо переконливих, чітких і узгоджених між собою висновків чи схожих неспростованих презумпцій факту.

У справі Ушаков проти України (рішення від 18.06.2015, заява № 10705/12) ЄСПЛ відзначив таке: Суд при оцінці доказів керується критерієм поза розумним сумнівом . Згідно з його усталеною практикою, така доведеність може випливати із сукупності ознак чи неспростованих презумцій стосовно фактів, достатньо вагомих, чітких і узгоджених між собою .

Тобто усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь. Аналогічна норма міститься і в ст. 62 Конституції України.

Зі змісту протоколу про порушення митних правил вбачається, що митним органом дії ОСОБА_1 кваліфіковані як дії спрямовані на переміщення через митний кордон України товарів, переміщення яких заборонено або обмежено законодавством України, а саме предмету схожого на пристрій пусковий для різьбових набоїв без маркування (1шт.), металевий предмет цилінрічної форми, який має з одного боку різьбу, а з іншого боку-окрашений в жовтий колір, ззовні схожий на набій сигнальний, різьбовий без маркування, з приховуванням від митного контролю з використання способу, що утруднює виявлення таких товарів..

Згідно висновку експертизи № -0471 від 16.08.2021року надані на дослідження предмети є однозарядним пристроєм «Сигнал охотника» і який до категорії вогнепальної зброї не відносить, два сигнальні різьбові патрони з набору «Сигнал охотника №3» призначені для подачі світлових попереджувальних або рятівних сигналів та до категорії бойових припасів не відноситься, не мають ознак товарів, зазначених у списку товарів військового призначення.

Тобто доказів, того, що вилучені предмети заборонені чи обмежені до переміщення через митний кордон України матеріали справи не містять.

Крім того, диспозицією ч.1 ст.483 МК України взагалі не охоплюється переміщення саме заборонених чи обмежених товарів.

Так, обставини правопорушення повинні бути викладені в протоколі конкретно, з належним формулюванням складу адміністративного правопорушення у відповідності до змісту диспозиції статті (частини статті) КУпАП, що передбачає відповідальність за його вчинення.

ЄСПЛ у справі "Карелін проти Росії" дійшов висновку, що суд не вправі самостійно змінювати на шкоду особі фабулу, викладену у протоколі про адміністративне правопорушення, яка, по суті, становить виклад обвинувачення у вчиненні певного правопорушення, винуватість у скоєнні якого певною особою має доводитися в суді, а також не має права самостійно відшукувати докази винуватості особи у вчиненні правопорушення, оскільки діючи таким чином, суд неминуче перебиратиме на себе функції обвинувача, позбавляючись статусу незалежного органу правосуддя.

У справах Малофєєва проти Росії ( Malofeyevav.Russia ,рішення від 30.05.2013, заява № 36673/04) та Карелін проти Росії ( Karelinv.Russia , заява № 926/08, рішення від 20.09.2016) Європейський суд з прав людини, серед іншого, зазначив, що у випадку, коли викладена в протоколі фабула адміністративного правопорушення не відображає всіх істотних ознак складу правопорушення, суд не має права самостійно редагувати її, а так само не може відшукувати докази на користь обвинувачення, оскільки це становитиме порушення права на захист (особа не може належним чином підготуватися до захисту) та принципу рівності сторін процесу (оскільки особа має захищатися від обвинувачення, яке підтримується не стороною обвинувачення, а фактично судом).

Відповідно до п. 1 ст. 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за відсутності події та складу адміністративного правопорушення.

На підставі викладеного, суд прийшов до висновку, що провадження по справі відносно ОСОБА_1 за ч.1 ст.483 МК України підлягає закриттю на підставі п. 1 ст. 247 КУпАП, у зв`язку з відсутністю події та складу адміністративного правопорушення.

На підставі п. 1 ст. 247 КУпАП, керуючись 221, 283, 284, 285, 287-289, 294 КУпАП, суд,-

постановив:

Провадження по справі про адміністративне правопорушення за стч.1 ст.483 МК України у відношенні ОСОБА_1 закрити у зв`язку з відсутністю в його діях події та складу вказаного адміністративного правопорушення.

Вилучені згідно протоколу про порушення митних правил №0371/80700/21 від 05.07.2021року предмети повернути власнику ОСОБА_1 .

Постанова може бути оскаржена до Харківського апеляційного суду через Київський районний суд м. Харкова протягом 10 днів з дня винесення постанови.

Суддя Н.М. Бородіна