Справа № 309/1527/21
Провадження № 3/309/692/21
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

29 жовтня 2021 року м. Хуст

Суддя Хустського районного суду Закарпатської області Кемінь В.Д., розглянувши матеріали, які надійшли з Хустського відділу поліції ГУНП в Закарпатській області про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , з середньою освітою, пенсіонера, проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше до адміністративної відповідальності не притягувався, про вчинення правопорушення за ст.130 ч.1 Кодексу України про Адміністративні Правопорушення, -

В С Т А Н О В И В:

Протоколом про адміністративне правопорушення серії ДПР18 №089678 від 04.05.2021 року ОСОБА_1 обвинувачується у вчиненні адміністративного правопорушення передбаченого ст.130 ч.1 КУпАП, а саме в тому, що 04 травня 2021 року о 19 год. 30 хв. по вул. Тиса у смт. Вишково Хустського району керував автомобілем марки «Хонда Акорд», номерний знак НОМЕР_1 в стані алкогольного сп`яніння, чим порушив п. 2.9 «а» ПДР України, огляд проводився із застосуванням приладу «Драгер».

На розгляд справи в судове засідання з`явилася адвокат Габор Я.І., яка повідомила, що ОСОБА_1 через особисті обставини за місцем проживання тимчасово відсутній, тому просила проводити розгляд справи у його відсутності. До справи надала письмові заперечення, в яких посилається на обставини, що свідчать про невідповідність складеного протоколу щодо ОСОБА_1 вимогам ст.ст. 254,256,266 та 268 КУпАП, та наявність підстав для закриття провадження у справі про адміністративне правопорушення. З врахуванням поданих заперечень просила суд закрити провадження у справі на підставі ст.247 КУпАП, через відсутність у діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення передбаченого ст.130 ч.1 КУпАП.

Із викладених адвокатом Габор Я.І. обставин у запереченні по даній справі вбачається, що ОСОБА_1 04.05.2021 року о 19 год. 30 хв. по вул. Тиса в смт. Вишково не вчиняв дій спрямованих на порушення ПДР України та не керував автомобілем у стані алкогольного сп`яніння, оскільки знаходився біля власного транспортного засобу через його поломку. Не дивлячись на вказані обставини працівниками поліції 04.05.2021 р. проведено його перевірку і прийнято постанову відносно ОСОБА_1 за ст.126 ч.1 КУпАП. Після чого, з порушеннями вимог КУпАП та відносно ОСОБА_1 проведено освічення нібито на місці пригоди, для встановлення стану алкогольного сп`яніння водія та складено протокол про адміністративне правопорушення за ст.130 ч.1 КУпАП.

З`ясувавши обставини у даному адміністративному провадженні, з врахуванням доказів доданих до протоколу та беручи до уваги наведені в заперечені мотиви, якими захисник заперечує факт вчинення адміністративного правопорушення, суддя приходить до наступних висновків.

Статтею шостою Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, ратифікованої Законом України від 17.07.97 №475/97-ВР визначено, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

Відповідно до вимог ст.245 КУпАП завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є, зокрема, своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин справи.

Відповідно до ст. 280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Провадження у справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності. Застосування уповноваженими на те органами і посадовими особами заходів адміністративного впливу провадиться в межах їх компетенції, у точній відповідності з законом. Додержання вимог закону при застосуванні заходів впливу за адміністративні правопорушення забезпечується систематичним контролем з боку вищестоящих органів і посадових осіб, правом оскарження, іншими встановленими законом способами.

Відповідно до ст.9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність. Адміністративна відповідальність за правопорушення, передбаченні цим Кодексом, настає, якщо ці порушення за своїм характером не тягнуть за собою відповідно до закону кримінальної відповідальності.

Статтями 251 та 252 КУпАП встановлено, що доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі. Обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу. Орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Згідно підпункту «а» п.2.9. ПДР України, затверджених Постановою Кабінету Міністрів України №1306 від 10.10.2001, водієві забороняється керувати транспортним засобом у стані алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або перебування під впливом лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції.

Частиною 1 ст.130 КУпАП передбачена відповідальність, зокрема, за керування транспортними засобами особами в стані алкогольного сп`яніння. Притягнення особи до адміністративної відповідальності можливе лише при наявності в її діях складу адміністративного правопорушення, обов`язковими елементами якого є: об`єкт, об`єктивна сторона, суб`єкт, суб`єктивна сторона (вина). Відсутність хоча б одного із вказаних елементів виключає склад правопорушення взагалі, а порушена справа підлягає закриттю.

Згідно протоколу про адміністративне правопорушення ОСОБА_1 04.05.2021 року о 19 год. 30 хв. по вул. Тиса в смт. Вишково Хустського району, керував автомобілем марки «Хонда Акорд», номерний знак НОМЕР_1 в стані алкогольного сп`яніння, огляд проводився із застосуванням приладу «Драгер» (а.с.2).

За правилами ч.2 ст.266 КУпАП огляд водія на стан алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або щодо перебування під впливом лікарських препаратів, що знижують його увагу та швидкість реакції, проводиться з використанням спеціальних технічних засобів поліцейським у присутності двох свідків. До матеріалів справи про адміністративне правопорушення долучено роздруківку тесту про проходження ОСОБА_1 огляду на місці його зупинки за допомогою алкотестеру «Драгер».

Згідно з п.5 Порядку направлення водіїв транспортних засобів для проведення огляду з метою виявлення стану алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або перебування під впливом лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції,і проведення такого огляду, затвердженого постановою КМУ від 17.12.2008 р. №1103 результати огляду, проведеного поліцейським, зазначаються в акті огляду на стан алкогольного сп`яніння з використанням спеціальних технічних засобів (додаток 2), форма якого затверджується МОЗ за погодженням з МВС. У разі встановлення стану сп`яніння результати огляду, проведеного поліцейським, зазначаються в протоколі про адміністративне правопорушення, до якого долучається акт огляду. Акт огляду на стан сп`яніння за результатами такого огляду, проведеного поліцейським, складається у двох примірниках, один з яких вручається водію, а другий залишається в поліцейського та/або долучається до протоколу про адміністративне правопорушення в разі встановлення стану сп`яніння.

Однак, в порушення вказаних вимог до протоколу про адміністративне правопорушення долучено лише роздруківку, однак не долучено акт огляду ОСОБА_1 на стан алкогольного сп`яніння та відсутні відомості про вручення самого атку ОСОБА_1 , що ставить під сумнів проведення огляду ОСОБА_1 на стан алкогольного сп`яніння та оформлення його результатів, оскільки такий порушено.

Оформлення матеріалів огляду на стан сп`яніння водія транспортного засобу здійснюється згідно з чинним законодавством.

Частиною п`ятою статті 266 КУпАП встановлено, що огляд особи на стан алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або щодо перебування під впливом лікарських препаратів, що знижують її увагу та швидкість реакції, проведений з порушенням вимог цієї статті, вважається недійсним.

Крім цього, підтвердження того, що ОСОБА_1 керував автомобілем з матеріалів справи не вбачається, оскільки за твердженнями ОСОБА_1 його автомобіль був на узбіччі поламаний і він не керував ним, а поліцейські його не зупиняли. Ніяких свідків, які зазначені у протоколі, на місці складення протоколу не було. До матеріалів справи про адміністративне правопорушення пояснень зазначених у протоколі свідків не додано.

Інших належних та допустимих доказів, які б об`єктивно доводили той факт, що ОСОБА_1 о 19 год. 30 хв. 04.05.2021 року був за кермом, керував автомобілем марки «Хонда Акорд», номерний знак НОМЕР_1 та вчинив адміністративне правопорушення, передбачене ч.1 ст.130 КУпАП, матеріали справи не містять.

Відповідно до п. 43 рішення Європейського суду з прав людини (ЄСПЛ) від 14 лютого 2008 року у справі "Кобець проти України" (з відсиланням на первісне визначення цього принципу у справі "Авшар проти Туреччини" (Avsar v. Turkey), п. 282), доказування, зокрема, має випливати із сукупності ознак чи неспростовних презумпцій, достатньо вагомих, чітких та узгоджених між собою, а за відсутності таких ознак не можна констатувати, що винуватість обвинуваченого доведено поза розумним сумнівом. Розумним є сумнів, який ґрунтується на певних обставинах та здоровому глузді, випливає зі справедливого та зваженого розгляду всіх належних та допустимих відомостей, визнаних доказами, або з відсутності таких відомостей і є таким, який змусив би особу втриматися від прийняття рішення у питаннях, що мають для неї найбільш важливе значення.

Також, у справі "Barbera, Messegu and Jabardo v. Spain" від 06 грудня 1998 року (п. 146) Європейський суд з прав людини встановив, що принцип презумпції невинності вимагає серед іншого, щоб, виконуючи свої обов`язки, судді не починали розгляд справи з упередженої думки, що особа скоїла правопорушення, яке ставиться їй в провину; всі сумніви, щодо її винуватості повинні тлумачитися на користь цієї особи.

Ураховуючи наведене, а також те, що під час розгляду вказаної справи встановлені суперечливі дані, які жодним чином не спростовані, зокрема, момент зупинки транспортного засобу, чи взагалі зупинявся цей транспортний засіб, чи був за кермом ОСОБА_1 , беручи до уваги недійсність огляду на стан сп`яніння приладом «Драгер», відтак досліджені судом докази тлумачаться на користь особи, яка притягається до адміністративної відповідальності.

Відповідно до ст. 8 Конституції України в Україні визнається і діє принцип верховенства права. Конституція України має найвищу юридичну силу. Закони та інші нормативно-правові акти приймаються на основі Конституції України і повинні відповідати їй. Норми Конституції України є нормами прямої дії. Згідно ст.62 Конституції України особа вважається невинуватою у вчиненні злочину і не може бути піддана кримінальному покаранню, доки її вину не буде доведено в законному порядку і встановлено обвинувальним вироком суду. Ніхто не зобов`язаний доводити свою невинуватість у вчиненні злочину. Обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Конституційний Суд України у рішенні від 26 лютого 2019 року № 1-р/2019 у справі зазначив, що елементом принципу презумпції невинуватості є принцип «in dubio pro reo», згідно з яким при оцінюванні доказів усі сумніви щодо вини особи тлумачаться на користь її невинуватості. Презумпція невинуватості особи передбачає, що обов`язок доведення вини особи покладається на державу.

Відповідно до ст.7 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу у зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. При цьому, провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законів.

Згідно п.1) ч.1 ст.247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за відсутністю події і складу адміністративного правопорушення. Відповідно до ст.284 КУпАП постанова про закриття справи виноситься, зокрема, при наявності обставин, передбачених статтею 247 цього Кодексу.

Підсумовуючи наведене вважаю, що обставини, які викладені у протоколі про адміністративне правопорушення серії ДПР18 №089678 від 04.05.2021 року щодо ОСОБА_1 не підтверджені належними та допустимими доказами по справі, які б свідчили про наявність в його діях складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 130 ч.1 КУпАП.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 247, 268, 283-285, суддя,-

П О С Т А Н О В И В:

Провадження в справі про притягнення до адміністративної відповідальності за ст.130 ч.1 КУпАП ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , мешканця АДРЕСА_1 - закрити на підставі п.1 ст.247 КУпАП, через відсутність в його діях складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена на протязі 10 днів з дня її винесення до Закарпатського апеляційного суду через Хустський районний суд Закарпатської області.

Суддя Хустського

районного суду: Кемінь В.Д.