Дата документу 20.08.2021 Справа № 554/7052/21
Провадження № 3/554/1739/2021
П О С Т А Н О В А

Іменем України

20 серпня 2021 року суддя Октябрського районного суду м. Полтави Савченко А. Г., розглянувши у відкритому судовому засіданні у м. Полтаві у залі суду протокол про вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 163-1 Кодексу України про адміністративні правопорушення (далі - КУпАП) і матеріали справи додані до нього щодо

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянки України, мешканки АДРЕСА_1 , головного бухгалтера ТОВ "УЗТК ТРЕЙД" (), РНОКПП НОМЕР_1 , інші відомості щодо особи ініціатором складення протоколу не надані,

в с т а н о в и в :

Опис обставин, установлених під час розгляду справи

Відповідно до протоколу про адміністративне правопорушення № 4260 від 15 липня 2021 року (далі - Протокол), складеного головним державним ревізором-інспектором відділу позапланових перевірок ризикованих платників та аналізу податкової інформації управління податкового аудиту Головного управління ДПС у Полтавській області Струковою Л. В., в ході документальної позапланової виїзної перевірки ТОВ "УЗТК ТРЕЙД" встановлено, що посадова особа ОСОБА_1 , головний бухгалтер ТОВ "УЗТК ТРЕЙД", вчинила порушення п. 44.1 ст. 44, п. 185.1 ст. 185, п. 187.1 ст. 187, п. 188.1 ст. 188, п. 189.1 ст. 189, п. 198.5 ст. 198, п. 201.14, п. 201.15 ст. 201 Податкового кодексу України (далі - ПК України), в результаті чого завищено від`ємне значення різниці між сумою податкових зобов`язань та податкового кредиту в періоді, що перевірявся (червень 2020 року) на загальну суму 480224,44 грн.

Нормативний акт, що передбачає відповідальність за інкриміноване особі адміністративне правопорушення

Дії ОСОБА_1 ініціатором складення протоколу кваліфіковані за ч. 2 ст. 163-1 КУпАП, відповідно до якої, дії, передбачені частиною першою цієї статті (відсутність податкового обліку, порушення керівниками та іншими посадовими особами підприємств, установ, організацій встановленого законом порядку ведення податкового обліку, у тому числі неподання або несвоєчасне подання аудиторських висновків, подання яких передбачено законами України), вчинені особою, яку протягом року було піддано адміністративному стягненню за те ж порушення, - тягнуть за собою накладення штрафу у розмірі від десяти до п`ятнадцяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Ставлення особи, що притягається до адміністративної відповідальності за вчинення інкримінованого їй правопорушення

В судове засідання порушниця, будучи належним чином повідомленою про дату, час і місце розгляду справи, не з`явилась, заяви про відкладення розгляду справи не подала, в зв`язку з чим суд розглянув справу за її відсутності.

Мотиви суду та оцінка наданих сторонами доказів

Дослідивши Протокол та матеріали додані до нього, суд дійшов висновку про відсутність підстав для притягнення ОСОБА_1 до відповідальності за вчинення інкримінованого їй правопорушення та необхідності закриття справи, виходячи з наступного.

Відповідно до ст. 278 КУпАП, орган (посадова особа) при підготовці до розгляду справи про адміністративне правопорушення вирішує, зокрема, чи правильно складено протокол та інші матеріали справи про адміністративне правопорушення.

Статтею 280 КУпАП, зокрема, передбачено, що орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до вимог діючого законодавства про адміністративні правопорушення, а саме ст. ст. 9, 245 КУпАП, особа може бути притягнута до адміністративної відповідальності лише за наявності в її діях події та складу адміністративного правопорушення, який має бути встановлений судом тільки після всебічної та повної оцінки всіх належних доказів по справі.

Згідно ст. 251 КУпАП, доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Відповідно до ст. 252 КУпАП, орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

У відповідності до ст. 254 КУпАП, про вчинення адміністративного правопорушення складається протокол уповноваженими на те посадовою особою або представником громадської організації чи органу громадської самодіяльності. Протокол про адміністративне правопорушення, у разі його оформлення, складається не пізніше двадцяти чотирьох годин з моменту виявлення особи, яка вчинила правопорушення, у двох примірниках, один із яких під розписку вручається особі, яка притягається до адміністративної відповідальності.

Відповідно до вимог ст. 256 КУпАП, у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються: дата і місце його складення, посада, прізвище, ім`я, по батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності (у разі її виявлення); місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих, прізвище викривача (за його письмовою згодою), якщо вони є; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості, необхідні для вирішення справи. Якщо правопорушенням заподіяно матеріальну шкоду, про це також зазначається в протоколі.

Ці вимоги закону ініціатором складення протоколу були грубо порушені.

Частиною 2 ст. 163-1 КУпАП передбачена адміністративна відповідальність за дії, передбачені частиною першою цієї статті (відсутність податкового обліку, порушення керівниками та іншими посадовими особами підприємств, установ, організацій встановленого законом порядку ведення податкового обліку, у тому числі неподання або несвоєчасне подання аудиторських висновків, подання яких передбачено законами України), вчинені особою, яку протягом року було піддано адміністративному стягненню за те ж порушення.

Тобто, кваліфікуючою ознакою ч. 2 ст. 163-1 КУпАП є повторне протягом року після накладення адміністративного стягнення за вчинення дій, передбачених ч. 1 ст. 163-1 КУпАП.

Доказом притягнення до адміністративної відповідальності за ч. 1 ст. 163-1 КУпАП може бути постанова, винесена уповноваженою особою.

Разом із тим, до Протоколу не надано жодних підтверджень про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч. 1 ст. 163-1 КУпАП, а відтак відсутні підстави вважати, що у діях останньої наявний склад адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 163-1 КУпАП.

Крім того, у Протоколі, ініціатором його складення, вказано, що головний бухгалтер ТОВ "УЗТК ТРЕЙД" ОСОБА_1 підлягає адміністративній відповідальності за ч. 2 ст. 163-1 КУпАП, оскільки вчинила порушення п. 44.1 ст. 44, п. 185.1 ст. 185, п. 187.1 ст. 187, п. 188.1 ст. 188, п. 189.1 ст. 189, п. 198.5 ст. 198, п. 201.14, п. 201.15 ст. 201 Податковго кодексу України, в результаті чого завищено від`ємне значення різниці між сумою податкових зобов`язань та податкового кредиту в періоді, що перевірявся (червень 2020 року) на загальну суму 480224,44 грн.

Однак, ч. 2 ст. 163-1 КУпАП не передбачає відповідальності за дії, які інкримінуються порушниці та зазначені в фабулі, викладеній в Протоколі, що позбавляє суд можливості накладати на особу адміністративне стягнення.

Ініціатором складення протоколу взагалі не зазначено, які саме дії чи бездіяльність вчинила ОСОБА_1 , що є об`єктивною стороною адміністративного правопорушення, яке ставиться їй в провину.

Зі змісту Протоколу слідує, що ініціатор його складення протоколу, при викладенні суті порушення, посилалась на нормативні акти, які порушила ОСОБА_1 , та вказала наслідки, які настали внаслідок цих порушень. Між тим, не зазначила, у яких документах податкової звітності, тобто, у які саме податкові накладні та/або декларації з податку на додану вартість (період, час їх подання тощо), у які саме графи, було внесено недостовірні дані або не внесено їх взагалі, у чому вони полягали, ким були внесені ці дані, на підставі яких встановлено факт завищення суми від`ємного значення різниці між сумою податкових зобов`язань та податкового кредиту в періоді, що перевірявся, а також про інші конкретні відомості про саму подію, та якими доказами підтверджується завищення суми від`ємного значення.

До Протоколу додано копію акта № 5418/16-31-07-02-08/43075713 від 15 липня 2021 року про результати документальної позапланової виїзної перевірки ТОВ "УЗТК ТРЕЙД" з питань правильності, повноти нарахування та сплати податку на додану вартість по взаємовідносинах з постачальником ТОВ "Браксіс Логістік" за червень 2020 року, однак у зв`язку з не зазначенням посадовою особою контролюючого органу у Протоколі об`єктивної сторони правопорушення неможливо перевірити, чи є документ належним доказом провини особи, яка притягається до адміністративної відповідальності.

Крім того, у Протоколі не розкрито, які саме правові норми було порушено ОСОБА_1 , враховуючи те, що пункт 185.1 статті 185, пункт 198.5 статті 198, пункт 185.1 статті 185 ПК України, на які наявне посилання, містять низку підпунктів, абзаців та різних за змістом правових норм, відповідно.

Наведене свідчить, що в діяннях ОСОБА_1 відсутня об`єктивна сторона складу інкримінованого їй правопорушення, що виключає відповідальність особи, так як відсутній його склад в цілому.

Будь-яких інших доказів, які б підтверджували факт вчинення ОСОБА_1 інкримінованого їй адміністративного правопорушення ініціатором складення протоколу не надано і посилання на них в самому Протоколі не наведено, а тому констатація факту вчинення нею адміністративного правопорушення в Протоколі є припущенням, яке на доказах не ґрунтується.

Окремо, суд звертає увагу на те, що у Протоколі, при викладенні суті порушення, ініціатором складення протоколу зазначено, що ОСОБА_1 завищила від`ємне значення різниці між сумою податкових зобов`язань та податкового кредиту в періоді, що перевірявся, а саме - червень 2020 року, а відтак, враховуючи, що правопорушення, вчинене ОСОБА_1 , не є триваючим, то з моменту його вчинення у червні 2020 року минув понад рік. А отже, на момент розгляду справи спливли строки, передбачені ст. 38 КУпАП для накладення адміністративного стягнення.

Відповідно до ч. 3 ст. 62 Конституції України, обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Відповідно до ч. 2 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожен, кого притягнуто до адміністративної відповідальності у вчинені кримінального правопорушення, вважається невинуватим доти, доки його вину не буде доведено в законному порядку.

Європейський суд з прав людини зазначає, що рівень певності, якого має досягти суддя за системою "внутрішнього переконання" чи системою "поза межами розумного сумніву", який є важливим для постановлення справедливого рішення, не повинен досягатися шляхом примусу до зізнання. Таким чином буде дотримано цілковитої поваги до презумпції невинуватості та статусу осіб, що притягуються до відповідальності, які є ключовими поняттями для демократичної концепції судового розгляду.

Ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених Законом.

В контексті наведеного слід відмітити, що дотримання передбаченої законом процедури та порядку притягнення особи до відповідальності має виключно важливу роль для встановлення об`єктивної істини органом, на який законом покладено повноваження, зокрема, щодо розгляду справ про адміністративне правопорушення. Порушення норм процесуального права суб`єктом владних повноважень при складанні протоколу про вчинення адміністративного правопорушення зводить нанівець саму суть та завдання, покладені в основу поняття адміністративної відповідальності, оскільки ускладнює, а подекуди й унеможливлює встановлення судом, що розглядає справу про адміністративне правопорушення, об`єктивної сторони вчинюваного порушення та вини особи в його вчиненні.

Відповідно до п. 1 ст. 247 КУпАП, провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.

За наведених обставин, провадження у справі про адміністративне правопорушення, передбачене за ч. 2 ст. 163-1 КУпАП, відносно ОСОБА_1 підлягає закриттю.

Керуючись ст. ст. 283 та 284 КУпАП,

п о с т а н о в и в :

Закрити справу щодо ОСОБА_1 на підставі п. 1 ст. 247 КУпАП за відсутністю події і складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 163-1 КУпАП.

Постанова може бути оскаржена до Полтавського апеляційного суду через Октябрський районний суд м. Полтави протягом десяти днів з дня її винесення.

Суддя А. Г. Савченко