Справа № 503/912/21
Провадження №3/503/567/21
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12 серпня 2021 року м. Кодима

Суддя Кодимського районного суду Одеської області Вороненко Д.В., розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Кодима матеріали справи про адміністративне правопорушення, які надійшли від Відділу поліцейської діяльності №1 Подільського районного управління поліції ГУНП в Одеській області про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , не працюючої, зареєстрованої та проживаючої за адресою: АДРЕСА_1 ,

за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП,

встановив:

26 липня 2021 року складено протокол про адміністративне правопорушення Серії ВАБ № 571383, згідно змісту якого 26 липня 2021 року близько 19.30 години ОСОБА_1 по вул. Лесі Українки в с. Шершенці Кодимської ТГ Подільського району Одеської області, тобто в громадському місці, висловлювалася нецензурною лайкою на адресу ОСОБА_2 , чим порушила громадський порядок та спокій громадян, своїми діями вчинила правопорушення, передбачене ст. 173 КУпАП.

В судовому засіданні ОСОБА_1 свою вину у вчиненому адміністративному правопорушенні не визнала посилаючись на те, що вона не висловлювалася нецензурною лайкою на адресу ОСОБА_2 , а навпаки ОСОБА_2 висловлювалась нецензурною лайкою у її бік. При цьому, також зазначила, що має на своєму утриманні неповнолітню дитину.

Вислухавши особу, яка притягається до адміністративної відповідальності, дослідивши матеріали справи, оцінивши докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю суд встановив наступні обставини.

Відповідно до ст. 280 КУпАП, орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Згідно ст. 7 КУпАП, ніхто не може бути підданий заходу впливу у зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом.

Згідно ст. 9 КУпАП, адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Стаття 173 КУпАП відноситься до розділу 14 цього Кодексу «Адміністративні правопорушення, що посягають на громадський порядок і громадську безпеку».

У відповідності з диспозицією ст. 173 КУпАП адміністративна відповідальність за цією нормою закону настає в разі вчинення дрібного хуліганства, тобто нецензурна лайка в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

В письмових поясненнях ОСОБА_1 , наданих 26.07.2021 року (а.с.5) зазначено, що саме ОСОБА_2 висловлювалась нецензурною лайкою в її бік.

В свою чергу пояснення потерпілої ОСОБА_2 і свідка ОСОБА_3 , надані 26.07.2021 року (а.с.6, 7), в яких останні вказували на те, що ОСОБА_1 висловлювалася нецензурною лайкою на адресу ОСОБА_2 , суд оцінює критично, оскільки як зі змісту вказаних вище пояснень так і пояснень наданих ОСОБА_1 в судовому засіданні, вбачається та обставина, що ОСОБА_1 , з одного боку, та ОСОБА_2 і ОСОБА_3 , з іншого боку, перебувають у конфліктних відносинах. При цьому, ОСОБА_2 і ОСОБА_3 є співмешканцями. Таким чином ОСОБА_2 і ОСОБА_3 є заінтересованими особами, а надані ними пояснення не можуть бути оцінені судом як достовірні. Сама ОСОБА_1 заперечувала вчинення правопорушення. Жодних інших доказів на підставі яких суд міг би дійти до неспростовного висновку про наявність в діянні особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, складу пред`явленого правопорушення в матеріалах справи не має.

Крім того, суд звертає увагу на ту обставину, що у своєму письмовому поясненні від 26.07.2021 року (а.с.7) свідок ОСОБА_3 підтверджував ту обставину, що ОСОБА_2 висловлювалась нецензурною лайкою в бік ОСОБА_1 .

Суд повинен обґрунтувати свої висновки лише доказами, які є достатньо переконливими, чітко сформульованими, тобто такими, які не залишають місце сумнівам, оскільки наявність останніх не узгоджується зі стандартом доведення «поза розумним сумнівом».

Відповідно до принципу «поза розумним сумнівом», зміст якого сформульований у п.43 рішення Європейського суду з прав людини у справі «Кобець проти України» від 14.02.2008 року, доказування, зокрема, має випливати із сукупності ознак чи неспростовних презумпцій, достатньо вагомих, чітких та узгоджених між собою, а за відсутності таких ознак не можна констатувати, що винуватість обвинуваченого доведено поза розумним сумнівом.

Таким чином стандарт доведення вини «поза розумним сумнівом» означає, що під час доведення винуватості особи не має залишатися жодного «розумного сумніву» в цьому, тоді як наявність такого «розумного сумніву» у винуватості особи є підставою для її виправдання. Недоведена вина прирівнюється до доведеної невинуватості.

Виходячи з положень ст. 8, 62 Конституції України дотримання принципу верховенства права є однією з підвалин демократичного суспільства. Обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Ураховуючи зазначене вище матеріали справи про адміністративне правопорушення не містять обсягу належних, допустимих і достатніх доказів, на підставі яких суд мав би можливість дійти до неспростовного висновку про наявність в діянні особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, складу пред`явленого правопорушення. У зв`язку з чим провадження по справі підлягає закриттю внаслідок відсутності доказів (недоведеності) винуватості особи.

Відповідно до ст. 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю у разі відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

Таким чином, суд вважає за необхідне закрити провадження у справі на підставі п.1 ч.1 ст. 247 КУпАП у зв`язку з відсутністю складу адміністративного правопорушення.

Керуючись ст. 173, 247, 251, 252, 280, 283, 284 КУпАП,

постановив:

Закрити провадження по справі про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за ст. 173 КУпАП у зв`язку з відсутністю складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена до Одеського апеляційного суду, через Кодимський районний суд Одеської області, протягом десяти днів з дня її винесення.

Суддя Д.В. Вороненко