Справа № 760/9376/20
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17 вересня 2021 року суддя Солом`янського районного суду м. Києва Українець В.В., розглянувши заяву ОСОБА_1 , подану його адвокатом, про перегляд постанови Солом`янського районного суду м. Києва від 05 червня 2020 року по адміністративній справі за ст. 471 МК України відносно ОСОБА_1 , за виключними обставинами,

в с т а н о в и в:

15 квітня 2020 року до Солом`янського районного суду м. Києва надійшли матеріали про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за порушення митних правил.

Відповідно до протоколу № 0596/10000/20 про порушення митних правил від 05 березня 2020 року під час проходження митного контролю в зоні митного контролю залу „Приліт" терміналу «D» ДП МА «Бориспіль» 05 березня 2020 року о 14 годині 10 хвилин громадянин України ОСОБА_1 , який прилетів до України з Еквадору, через Туреччину, м. Стамбул, рейсом № ТК 1255 літаком а/к «Турецькі авіалінії», своїми діями обрав канал, позначений символами зеленого кольору - «зелений коридор», тим самим, відповідно до ч. 5 ст. 366 МК України заявив про те, що переміщувані ним через митний кордон України товари не підлягають письмовому декларуванню, оподаткуванню митними платежами, не підпадають під встановлені законодавством заборони та обмеження щодо ввезення на митну територію України, тобто своїми діями засвідчив факти, що мають юридичне значення. «Зелений коридор» призначений для декларування шляхом вчинення дій громадянами, які переміщують через митний кордон України товари в обсягах, що не підлягають оподаткуванню митними платежами та не підпадають під встановлені законодавством заборони або обмеження щодо ввезення на митну територію України або вивезення за межі цієї території і не підлягають письмовому декларуванню.

Перетин пасажиром «зеленої лінії», згідно Наказу Міністерства Фінансів України № 671 від 03.08.2018 року «Про затвердження Порядку виконання митних формальностей на повітряному транспорті», яка позначає початок «зеленого коридору», вказує, що для проходження митного контролю нею обрано «зелений коридор», і декларування здійснюється шляхом вчинення дій. Громадянин самостійно обирає відповідний канал («зелений коридор» або «червоний коридор») для проходження митного контролю.

На підставі п. 4 ст. 336 та ст. 342 Митного Кодексу України громадянину було задано запитання щодо наявності готівкових коштів, пасажир відповів, що має приблизно 8000 доларів США. Після цього пасажиру було запропоновано пред`явити всю готівку. В службовому приміщенні митниці (зоні митного контролю) пасажиром було видано готівку в розмірі 15200 доларів США та власноручно перераховано. Валюта знаходилася: 15150 доларів США були загорнута в папір чорного кольору, що лежав в поясній сумочці (ручна поклажа), пасажира та 50 доларів США містилися в кишені брюк, одягнених на пасажирі.

Зазначена готівка переміщувалась без ознак приховування.

Зі слів громадянина України ОСОБА_1 , вищевказана валюта належить йому особисто.

З виявленої суми, пасажиру було пропущено 11130 доларів США. За протоколом про порушення митних правил вилучено 4070 доларів США.

На момент проходження митного контролю належним чином оформленої митної декларації пасажир не надав, до моменту перетину нею «зеленої лінії» для отримання довідкової інформації в інформаційній зоні та роз`яснення митних правил та порядку використання двоканальної системи до інспектора митниці не звертався.

Таким чином, своїми діями громадянин України ОСОБА_1 , під час проходження митного контролю в залі «Приліт» терміналу «D» ДП МА «Бориспіль» порушив встановлений ст. 366 МК України порядок проходження митного контролю в зонах (коридорах) спрощеного митного контролю.

Враховуючи вищевикладене, у діях ОСОБА_1 наявні ознаки правопорушення, відповідальність за яке передбачено ст. 471 МК України.

Постановою Солом`янського районного суду м. Києва від 05 червня 2020 року ОСОБА_1 визнано винним у порушенні митних правил, відповідальність за які передбачена статтею 471 Митного кодексу України, та накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу на користь держави у вигляді штрафу на користь держави у розмірі 100 неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що складає 1700 гривень з конфіскацією безпосереднього предмету порушення митних правил згідно опису предметів до протоколу № 0596/10000/20 про порушення митних правил від 05 березня 2020 року, а саме: 4070 доларів США.

Постановою Київського апеляційного суду від 28 вересня 2020 року постанову Солом`янського районного суду м. Києва від 05 червня 2020 року залишено без змін.

У серпні 2021 року представник ОСОБА_1 подав до суду заяву про перегляд постанови Солом`янського районного суду м. Києва від 05 червня 2020 року за виключними обставинами.

Свої вимоги мотивує тим, що відповідно до ч. 1 ст. 459 КПК України судові рішення, що набрали законної сили, можуть бути переглянуті за нововиявленими або виключними обставинами.

Пунктом 1 ч. 3 цієї статті визначено, що виключними обставинами визнаються встановлена Конституційним Судом України неконституційність, конституційність закону, іншого правового акта чи їх окремого положення, застосованого судом при вирішенні справи.

21 липня 2021 року Другий сенат Конституційного Суду України прийняв рішення № 3-р(ІІ)/2021 у справі № 3-261/2019(5915/19) за конституційною скаргою ОСОБА_4 щодо конституційності окремих положень абзацу другого ст. 471 МК України.

Зазначеним рішенням визнано такими, що не відповідають Конституції України (є неконституційними), окремі положення абзацу другого статті 471 Митного кодексу України, а саме «а у разі якщо безпосередніми предметами правопорушення є товари, переміщення яких через митний кордон України заборонено або обмежено законодавством України, - також конфіскацію цих товарів».

Рішення Конституційного Суду України вже опубліковано, є обов`язковим, остаточним та таким, що не може бути оскаржено. Встановлене рішенням відстрочення втрати чинності абзацу 2 ст. 471 МК України не скасовує наявність виключних обставин для перегляду постанови суду.

Зазначено, що ОСОБА_1 з 2009 року жив та працював в м. Манта, Еквадор. У 2019 році ОСОБА_1 продав там власний будинок та повернувся в Україну. Вартість продажу будинку становила 159353 долари США. ОСОБА_1 не ухилявся від сплати митних зборів та не завдав майнову шкоду державі. Готівку під час проходження митного контролю останній не приховував.

Представник Батури С.В. у судовому засіданні підтримав заяву про перегляд постанови суду за виключними обставинами та просив її задовольнити.

Представник Київської митниці Держмитслужби у судовому засіданні не заперечував проти задоволення заяви представника ОСОБА_1 .

Заслухавши пояснення учасників судового розгляду, розглянувши отримані матеріали, вбачається наступне.

Постановою Солом`янського районного суду м. Києва від 05 червня 2020 року ОСОБА_1 визнано винним у порушенні митних правил, відповідальність за які передбачена статтею 471 Митного кодексу України, та накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу на користь держави у вигляді штрафу на користь держави у розмірі 100 неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що складає 1700 гривень з конфіскацією безпосереднього предмету порушення митних правил згідно опису предметів до протоколу № 0596/10000/20 про порушення митних правил від 05 березня 2020 року, а саме: 4070 доларів США.

Постановою Київського апеляційного суду від 28 вересня 2020 року постанову Солом`янського районного суду м. Києва від 05 червня 2020 року залишено без змін.

У серпні 2021 року представник ОСОБА_1 подав до суду заяву про перегляд постанови Солом`янського районного суду м. Києва від 05 червня 2020 року за виключними обставинами.

Рішенням ЄСПЛ у справі «Швидка проти України» від 30 жовтня 2014 року встановлено, що провадження у справах про адміністративні правопорушення вважаються кримінальними у розумінні Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод від 04 листопада 1950 року.

Відповідно до ч. 1 ст. 459 КПК України судові рішення, що набрали законної сили, можуть бути переглянуті за нововиявленими або виключними обставинами.

Пунктом 1 ч. 3 цієї статті визначено, що виключними обставинами визнаються встановлена Конституційним Судом України неконституційність, конституційність закону, іншого правового акта чи їх окремого положення, застосованого судом при вирішенні справи.

Згідно з п. 1 ч. 5 ст. 461 КПК України заяву про перегляд судового рішення за виключними обставинами може бути подано з підстави, визначеної пунктом 1 частини третьої статті 459 цього Кодексу, - протягом тридцяти днів із дня офіційного оприлюднення відповідного рішення Конституційного Суду України.

21 липня 2021 року Другий сенат Конституційного Суду України прийняв рішення № 3-р(ІІ)/2021 у справі № 3-261/2019(5915/19) за конституційною скаргою ОСОБА_4 щодо конституційності окремих положень абзацу другого ст. 471 МК України.

Зазначеним рішенням визнано такими, що не відповідають Конституції України (є неконституційними), окремі положення абзацу другого статті 471 Митного кодексу України, а саме «а у разі якщо безпосередніми предметами правопорушення є товари, переміщення яких через митний кордон України заборонено або обмежено законодавством України, - також конфіскацію цих товарів».

Конституційний Суд України зазначає, що суспільна користь адміністративних стягнень за адміністративні правопорушення полягає не в поповненні державного бюджету, а в забезпеченні конституційного правопорядку, безпеки суспільства та прав і свобод кожної особи. Суспільна користь від застосування конфіскації товарів за статтею 471 Кодексу як адміністративного стягнення не вимірюється у майновому еквіваленті, її сутність полягає у досягненні стійкого ефекту захисту митних інтересів України, митної безпеки за рахунок впровадження законодавцем адекватних заходів адміністративної відповідальності. Однак для прав і свобод особи шкода від зазначеного адміністративного стягнення, яке визначено статтею 471 Кодексу, не повинна бути надмірною, що є необхідною умовою збереження справедливого балансу між вимогами публічних інтересів та захистом права власності особи.

Юридичне регулювання питань транскордонного переміщення валютних цінностей в Україні визначає, що власне переміщення через митний кордон України валютних цінностей у сумі, що перевищує еквівалент 10 тисяч євро, не зумовлює потреби в сплаті митних зборів або будь-яких інших платежів на користь держави, а лише вимагає дотримання встановлених законодавцем додаткових вимог щодо письмового декларування зазначених цінностей, після виконання яких заборони чи обмеження не застосовуються до такого переміщення і воно не характеризується відповідно до законодавства України як незаконне. Отже, недотримання зазначених вимог не завдає жодної матеріальної шкоди або інших збитків державі, а також не спричиняє суттєвих негативних наслідків для суспільних або державних інтересів, якщо походження та подальше використання валютних цінностей, що не були задекларовані, не є неправомірними або злочинними.

Водночас переміщення валютних цінностей в сумі, що перевищує еквівалент 10 тисяч євро, без їх попереднього декларування через митний кордон України особою, яка формою митного контролю обрала проходження (проїзд) через «зелений коридор», з огляду на специфіку організації та реалізації такої форми переміщення валютних цінностей може відбуватися без дійсного наміру особи порушувати правила митного контролю, установлені законодавством України. Якщо такого наміру немає, фактично уся шкода для державних і суспільних інтересів полягатиме у неповідомленні держави про переміщення через її митний кордон зазначених валютних цінностей, а їх конфіскація як адміністративне стягнення набуватиме непомірно каральних ознак. Тому і суспільна користь від застосування такого адміністративного стягнення відповідно до статті 471 Кодексу є незначною, тоді як сама конфіскація валютних цінностей стає надмірним тягарем для права власності особи.

Конституційний Суд України підсумовує, що оспорювані приписи статті 471 Кодексу не забезпечують досягнення справедливого балансу між вимогами публічних інтересів та захистом права власності особи й допускають невиправдане позбавлення такого права, оскільки відповідно до цих приписів Кодексу обов`язковій конфіскації підлягають валютні цінності в сумі, що перевищує еквівалент 10 тисяч євро, у будь-якому випадку і в повному обсязі, незалежно від правомірності джерела їх походження та мети подальшого використання, форми вини особи та негативного впливу такої конфіскації на її майнове становище.

Представник Батури С.В. з заявою про перегляд постанови за виключними обставинами звернувся до суду 02 серпня 2021 року, тобто в межах строку, визначеного п. 1 ч. 5 ст. 461 КПК України.

За таких обставин, з урахуванням викладеного в рішенні від 21 липня 2021 року Другого сенату Конституційного Суду України № 3-р(ІІ)/2021 у справі № 3-261/2019(5915/19) постанова Солом`янського районного суду м. Києва від 05 червня 2020 року підлягає перегляду за виключними обставинами.

Судом встановлено, що 05 березня 2020 року о 14 годині 10 хвилин під час проходження митного контролю в зоні митного контролю залу «Приліт» терміналу «D» ДП МА «Бориспіль» громадянин України ОСОБА_1 , який прилетів до України з Еквадору, через Туреччину, м. Стамбул, рейсом № ТК 1255 літаком а/к «Турецькі авіалінії», своїми діями обрав канал, позначений символами зеленого кольору - «зелений коридор», тим самим, відповідно до ч. 5 ст. 366 МК України заявив про те, що переміщувані ним через митний кордон України товари не підлягають письмовому декларуванню, оподаткуванню митними платежами, не підпадають під встановлені законодавством заборони та обмеження щодо ввезення на митну територію України, тобто своїми діями засвідчив факти, що мають юридичне значення. «Зелений коридор» призначений для декларування шляхом вчинення дій громадянами, які переміщують через митний кордон України товари в обсягах, що не підлягають оподаткуванню митними платежами та не підпадають під встановлені законодавством заборони або обмеження щодо ввезення на митну територію України або вивезення за межі цієї території і не підлягають письмовому декларуванню.

Перетин пасажиром «зеленої лінії», згідно Наказу Міністерства Фінансів України № 671 від 03.08.2018 року «Про затвердження Порядку виконання митних формальностей на повітряному транспорті», яка позначає початок «зеленого коридору», вказує, що для проходження митного контролю нею обрано «зелений коридор», і декларування здійснюється шляхом вчинення дій. Громадянин самостійно обирає відповідний канал («зелений коридор» або «червоний коридор») для проходження митного контролю.

На підставі п. 4 ст. 336 та ст. 342 Митного Кодексу України громадянину було задано запитання щодо наявності готівкових коштів, пасажир відповів, що має приблизно 8000 доларів США. Після цього пасажиру було запропоновано пред`явити всю готівку. В службовому приміщенні митниці (зоні митного контролю) пасажиром було видано готівку в розмірі 15200 доларів США та власноручно перераховано. Валюта знаходилася: 15150 доларів США були загорнута в папір чорного кольору, що лежав в поясній сумочці (ручна поклажа), пасажира та 50 доларів США містилися в кишені брюк, одягнених на пасажирі.

Зазначена готівка переміщувалась без ознак приховування.

Зі слів громадянина України ОСОБА_1 , вищевказана валюта належить йому особисто.

З виявленої суми, пасажиру було пропущено 11130 доларів США. За протоколом про порушення митних правил вилучено 4070 доларів США.

На момент проходження митного контролю належним чином оформленої митної декларації пасажир не надав, до моменту перетину нею «зеленої лінії» для отримання довідкової інформації в інформаційній зоні та роз`яснення митних правил та порядку використання двоканальної системи до інспектора митниці не звертався.

05 березня 2020 року стосовно ОСОБА_1 складено протокол про порушення митних правил № 0596/10000/20 за ст. 471 МК України за проходження через «зелений коридор» та переміщення товарів, що підпадають під встановлені законодавством заборони та/або обмеження.

Статтею 471 МК України передбачена відповідальність за порушення встановленого цим Кодексом порядку проходження митного контролю в зонах (коридорах) спрощеного митного контролю, тобто переміщення через митний кордон України особою, яка формою проходження митного контролю обрала проходження (проїзд) через «зелений коридор», товарів, переміщення яких через митний кордон України заборонено або обмежено законодавством України, або товарів в обсягах, що перевищують неоподатковувану норму переміщення через митний кордон України.

Відповідно до ч. 1 ст. 458 МК України порушення митних правил є адміністративним правопорушенням, яке являє собою протиправні, винні (умисні або з необережності) дії чи бездіяльність, що посягають на встановлений цим Кодексом та іншими актами законодавства України порядок переміщення товарів, транспортних засобів комерційного призначення через митний кордон України, пред`явлення їх митним органам для проведення митного контролю та митного оформлення, а також здійснення операцій з товарами, що перебувають під митним контролем або контроль за якими покладено на митні органи цим Кодексом чи іншими законами України, і за які цим Кодексом передбачена адміністративна відповідальність.

Згідно з ч. 3 ст. 197 МК України обмеження щодо ввезення на митну територію України та вивезення за межі митної території України валютних цінностей, а також порядок переміщення їх через митний кордон України, у тому числі особливості декларування валютних цінностей (зокрема, визначення граничних сум валютних цінностей, які підлягають письмовому або усному декларуванню), можуть встановлюватися Національним банком України.

Інструкцією про переміщення готівки і банківських металів через митний кордон України, затвердженою постановою Правління Національного банку України від 27 травня 2008 року № 148 «Про переміщення готівки і банківських металів через митний кордон України» встановлено, що готівку дозволяється пересилати в Україну в міжнародних поштових відправленням з оголошеною цінністю.

Так, відповідно до розділу 2 Інструкції фізична особа-резидент має право ввозити в Україну та вивозити за межі України готівку в сумі, що не перевищує в еквіваленті 10 000 євро, без письмового декларування митному органу, а готівку в сумі, що перевищує в еквіваленті 10 000 євро, за умови письмового декларування митному органу в повному обсязі та за наявності документів, що підтверджують зняття готівки з рахунків у банках (фінансових установах), виключно на ту суму, що перевищує в еквіваленті 10000 євро.

Факт того, що особа не обізнана з правилами пересилання грошових коштів в Україну, не є підставою для звільнення її від адміністративної відповідальності.

Згідно з положеннями Митного кодексу в Україні запроваджена двоканальна система митного контролю товарів, що переміщуються через митний кордон України громадянами, яка дає громадянам змогу здійснювати декларування, обираючи один з двох каналів проходу (проїзду транспортними засобами особистого користування) через митний кордон України («зелений» та «червоний» коридори).

Згідно з ч. 5 ст. 366 МК України обрання «зеленого коридору» вважається заявою громадянина про те, що переміщувані ним через митний кордон України товари не підлягають письмовому декларуванню, оподаткуванню митними платежами, не підпадають під встановлені законодавством заборони та/або обмеження щодо ввезення на митну територію України або вивезення за межі цієї території та свідчить про факти, що мають юридичне значення.

Порядок декларування товарів, щодо яких є заборона або обмеження у ввезенні/вивезені через кордон України, у доступній та зрозумілій формі роз`яснюється на численних дошках інформації та електронних інформаційних табло, розташованих в різних приміщеннях на території будівлі аеропорту.

Письмові пояснення ОСОБА_1 не містять жодних заперечень щодо перетину ним білої лінії «зеленого коридору».

Оскільки ОСОБА_1 своїми діями обрав порядок проходження митного контролю через зону спрощеного митного контролю «зелений коридор», де не передбачено наявність у пасажира предметів, на переміщення яких через митний кордон України встановлено заборони чи обмеження, то, таким чином, ОСОБА_1 , переміщуючи через зону спрощеного митного контролю валютні цінності у розмірі більше 10000 Євро, вчинив дії, які мають ознаки порушення митних правил, відповідальність за які передбачено ст. 471 МК України.

Закон не містить застережень щодо можливості іншого порядку переміщення предметів, щодо яких встановлено заборону чи обмеження.

Представник заявника у судовому засіданні пояснив, що ОСОБА_1 з 2009 року жив та працював в м. Манта, Еквадор. У 2019 році ОСОБА_1 продав там власний будинок та повернувся в Україну. Вартість продажу будинку становила 159353 долари США. ОСОБА_1 не ухилявся від сплати митних зборів та не завдав майнову шкоду державі. Готівку під час проходження митного контролю останній не приховував.

З огляду на наведене, в діях ОСОБА_1 наявний склад адміністративного правопорушення, відповідальність за яке передбачена ст. 471 МК України.

Враховуючи висновки Конституційного Суду України в рішенні від 21 липня 2021 року № 3-р(ІІ)/2021 у справі № 3-261/2019(5915/19), суд вважає за необхідне застосувати до ОСОБА_1 адміністративне стягнення у виді накладення штрафу в розмірі ста неоподатковуваних мінімумів доходів громадян без конфіскації безпосереднього предмету порушення митних правил, оскільки окремі положення абзацу другого статті 471 Митного кодексу України, а саме «а у разі якщо безпосередніми предметами правопорушення є товари, переміщення яких через митний кордон України заборонено або обмежено законодавством України, - також конфіскацію цих товарів», визнано такими, що не відповідають Конституції України (є неконституційними).

Відповідно до ч. 6 ст. 283 КпАП України постанова по справі повинна містити вирішення питання про вилучені речі і документи, а також вказівку про порядок і строк її оскарження.

Також, стягненню з ОСОБА_1 на користь держави підлягає судовий збір у розмірі 420 гривень 40 копійок.

Керуючись статтями 196, 197, 366, 458, 471, 527-529 МК України, рішенням від 21 липня 2021 року Другого сенату Конституційного Суду України № 3-р(ІІ)/2021 у справі № 3-261/2019(5915/19), статтями 459, 461, 467 КПК України, статтями 283, 284, 294 КпАП України,

п о с т а н о в и в:

Заяву ОСОБА_1 , подану його адвокатом, про перегляд постанови Солом`янського районного суду м. Києва від 05 червня 2020 року по адміністративній справі за ст. 471 МК України відносно ОСОБА_1 , за виключними обставинами задовольнити.

Скасувати постанову Солом`янського районного суду м. Києва від 05 червня 2020 року по адміністративній справі за ст. 471 МК України відносно ОСОБА_1 .

Визнати ОСОБА_1 винним у порушенні митних правил, відповідальність за які передбачена статтею 471 Митного кодексу України.

Накласти на ОСОБА_1 адміністративне стягнення у вигляді штрафу на користь держави у вигляді штрафу на користь держави у розмірі 100 неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що складає 1700 гривень.

Повернути ОСОБА_1 вилучені товари згідно опису предметів до протоколу про порушення митних правил № 0596/10000/20 від 05 березня 2020 року, а саме грошові кошти в сумі 4070 доларів США.

Стягнути з ОСОБА_1 на користь держави судовий збір у розмірі 420 гривень 40 копійок.

Постанова може бути оскаржена до Київського апеляційного суду через районний суд, шляхом подання скарги протягом десяти днів з дня винесення постанови.

Постанова пред`являється до виконання протягом трьох місяців.

Суддя: