ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

03 вересня 2021 року м. Одеса

Суддя Приморського районного суду м. Одеси Кузнецова В.В., розглянувши матеріали, направлені з відділу поліції №5 Одеського районного управління поліції №1 в Одеській області ГУНП в Одеській області про притягнення ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка проживає за адресою: АДРЕСА_1 , зареєстрована за адресою: АДРЕСА_2 , до адміністративної відповідальності за вчинення правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 173-2 КУпАП,-

ВСТАНОВИВ:

31 серпня 2021 року на адресу Приморського районного суду м. Одеси надійшли матеріали про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за вчинення правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП.

Відповідно до наданих суду адміністративних матеріалів, 22.07.2021 року о 17 год. 40 хв. ОСОБА_1 за адресою: АДРЕСА_3 , штовхала чоловіка ОСОБА_2 , чим вчинила домашнє насилля, скоївши адміністративне правопорушення, передбачене ч. 1 ст. 173-2 КУпАП.

За цим фактом співробітниками поліції стосовно ОСОБА_1 складений протокол про адміністративне правопорушення серії ВАБ №763957 від 26.07.2021 року за ч. 1 ст. 173-2 КУпАП України.

Суд враховує, що відповідно ст. 268 КУпАП справа про адміністративне правопорушення розглядається у присутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності. У разі відсутності цієї особи справу може бути розглянуто лише у випадках, коли є дані про своєчасне її сповіщення про місце і час розгляду справи.

Відповідно до позиції Європейського суду з прав людини, викладеної у рішенні «Смірнов проти України», у силу вимог ч. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, у першу чергу, на відповідні державні судові органи.

Розумність тривалості судового провадження оцінюється у залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінку сторін, предмет спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням ч. 1 ст. 6 даної Конвенції.

Також у своїх рішеннях Європейський суд неодноразово наголошував, що сторона, яка задіяна у ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

В судовому засіданні ОСОБА_1 вину не визнала, та зазначила, що даний конфлікт було спровоковано її колишнім чоловіком, який образливо виражався на її адресу у присутності їх дитини.

Суд, дослідивши матеріали справи про адміністративне правопорушення, вислухавши пояснення ОСОБА_1 , дійшов наступних висновків.

Відповідно до ч. 2 ст.7 КУпАП, провадження в справах про адміністративне правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

Згідно з вимогами ст. 280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчинені, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до статті 252 КУпАП суддя оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Положеннями ст. 1 КУпАП встановлено, що завданням Кодексу України про адміністративні правопорушення є охорона прав і свобод громадян, власності, конституційного ладу України, прав і законних інтересів підприємств, установ і організацій, встановленого правопорядку, зміцнення законності, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі точного і неухильного додержання Конституції і законів України, поваги до прав, честі і гідності інших громадян, до правил співжиття, сумлінного виконання своїх обов`язків, відповідальності перед суспільством.

Згідно з ч. 1 ст. 7 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням, інакше як на підставах, і в порядку, встановлених законом.

Відповідно до ч. 1 ст. 9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Ст. 245 КУпАП наголошує на тому, що завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

Положеннями ч. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантовано, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення. Судове рішення проголошується публічно, але преса і публіка можуть бути не допущені в зал засідань протягом усього судового розгляду або його частини в інтересах моралі, громадського порядку чи національної безпеки в демократичному суспільстві, якщо того вимагають інтереси неповнолітніх або захист приватного життя сторін, або - тією мірою, що визнана судом суворо необхідною, - коли за особливих обставин публічність розгляду може нашкодити інтересам правосуддя.

Відповідно до ст. 8 Конституції України в Україні визнається і діє принцип верховенства права.

Згідно ст. 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення; поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків тощо.

Так судом встановлено, що відділом поліції №5 Одеського районного управління поліції №1 в Одеській області ГУНП в Одеській області не надано жодного підтвердження щодо факту здійснення ОСОБА_1 адміністративного правопорушення, крім протоколу та заяви ОСОБА_2 . Проте, протокол про адміністративне правопорушення не може бути визнаний належними доказами по даній справі, оскільки за своєю правовою природою він не є самостійним беззаперечним доказом, а обставини викладені в ньому повинні бути перевірені за допомогою інших доказів, які б підтверджували вину особи, яка притягається до адміністративної відповідальності.

Відповідно до позиції на думку Європейського суду з прав людини (далі ЄСПЛ) в справі «Allen проти Сполученого Королівства» така практика, коли суддя є одночасно і стороною обвинувачення, і представником судової влади чинить негативний вплив на неупередженість судів; практичну реалізацію принципу рівності сторін і змагальності.

Таким чином, вказане рішення ЄСПЛ стосується всіх посадових осіб, які складають протоколи про вчинення адміністративних правопорушень, а потім направляють на розгляд до суду відповідно до вимог КУпАП.

Суд в своїх прецедентних рішеннях зазначив, що практичність та ефективність гарантій при тлумаченні та застосуванні положень Конвенції стосується і права, закріпленого в статті 6 пункту 2 Конвенції - презумпції невинуватості (справи «Allen проти Сполученого Королівства», рішення від 12 липня 2013 року п.п.92-93, «Allenet de Ribemont проти Франції», рішення від 10 лютого 1995 року, п. 35).

Дослідивши матеріали адміністративної справи, проаналізувавши докази надані відділом поліції №5 Одеського районного управління поліції №1 в Одеській області ГУНП в Одеській області та надавши їм оцінку, заслухавши пояснення ОСОБА_1 , судом встановлено відсутність в діях останньої складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 173-2 КУпАП.

Відповідно до п.1 ч.1 ст.247 КУпАП, провадження в справі про адміністративне правопорушення підлягає закриттю, якщо відсутній склад адміністративного правопорушення.

З врахуванням наявних матеріалів у справі, суд приходить до висновку, що в діях ОСОБА_1 відсутній склад правопорушення, а тому провадження по адміністративній справі підлягає закриттю.

Керуючись ст.ст. 173-2, 251, 247, КУпАП, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Провадження по адміністративній справі відносно відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка проживає за адресою: АДРЕСА_1 , зареєстрована за адресою: АДРЕСА_2 , за вчинення правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 173-2 Кодексу України про адміністративні правопорушення, - закрити у зв`язку з відсутністю у її діях складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником протягом десяти днів з дня винесення постанови і набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Суддя: В.В. Кузнецова