Справа № 583/2157/21
ПОСТАНОВА

Іменем України

22 вересня 2021 року Охтирський міськрайонний суд Сумської області в складі:

головуючого судді Плотникової Н.Б.,

при секретарі судового засідання Логвиненко Л.М.,

прокурорів Жмурко С.В., Бондаренко Д.І.

особи, щодо якого вирішується питання про

притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 ,

захисника Чернадчука О.В.,

розглянувши у судовому засіданні матеріали, що надійшли від Департаменту з питань дотримання законодавства про конфлікт інтересів та обмежень щодо запобігання корупції Національного агентства з питань запобігання корупції про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП: НОМЕР_1 , громадянина України, працюючого Охтирським міським головою, проживаючого за адресою АДРЕСА_1 , зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_2 ,

за ч. 1 ст. 172-7 Кодексу України про адміністративні правопорушення,

ВСТАНОВИВ:

Відповідно до протоколу про адміністративне правопорушення № 33-02/349 від 27.05.2021 р., скаредного провідним спеціалістом першого відділу перевірок Департаменту з питань дотримання законодавства про конфлікт інтересів та обмежень щодо запобігання корупції Національного агентства з питань запобігання корупції Бондар Д.В., ОСОБА_1 обіймаючи посаду Охтирського міського голови, тобто особи, яка уповноважена на виконання функцій місцевого самоврядування, на яку поширюється дія Закону України «Про запобігання корупції», в приміщенні Охтирської міської ради: вул. Незалежності, 11 м. Охтирка Сумської області, всупереч вимогам п. 2 ч. 1 ст. 28 Закону України «Про запобігання корупції» та ст. 591 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні», 24.11.2020 на засіданні першої сесії Охтирської міської ради VIII скликання, під час розгляду та голосування за проект рішення «Про затвердження заступників міського голови та керуючого справами виконавчого комітету міської ради» (надалі прийнято як рішення Охтирської міської ради від 24.11.2020 № 5-МР), яким передбачалось, зокрема, затвердження на посаді заступника міського голови з питань діяльності виконавчих органів ОСОБА_2 , яка є сестрою його дружини ОСОБА_3 , самостійно публічно не повідомив у встановленому законом порядку про наявність у нього реального конфлікту інтересів та проголосував «ЗА» затвердження даного проекту рішення, чим скоїв адміністративне правопорушення, передбачене ч. 1 ст. 172-7 КУпАП.

Прокурор в судовому засіданні зазначив, що вина ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 172-7 КУпАП, доведена протоколом про адміністративне правопорушення та письмовими доказами, які містяться в матеріалах справи, а тому наявні підстави для притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч.1 ст. 172-7 КУпАП та накладення на нього адміністративного стягнення у виді штрафу у розмірі двохсот неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

ОСОБА_1 в судовому засіданні свою винуватість у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 172-7 КУпАП заперечив та пояснив, що йому не було відомо про те, що у його дружини та у ОСОБА_2 батьком зазначена одна і та ж особа. Його дружина не мала і не має сестри. Після надходження подання прокуратури, ним було прийняте розпорядження про проведення службового розслідування, за результатами якого обставини, викладені у поданні, не підтвердилися.

Захисник ОСОБА_1 - адвокат Чернадчук О.В. зазначив про наявність підстав для закриття провадження за відсутності в діях ОСОБА_1 події та складу адміністративного правопорушення, надавши відповідне письмове клопотання.

Суд, дослідивши матеріали справи, заслухавши доводи учасників справи, дійшов наступного висновку.

Згідно зі ст. 245 КУпАП завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

Відповідно до ст. 252 КУпАП орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

При розгляді справи про адміністративне правопорушення суд зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Частиною 1 ст. 172-7 КУпАП передбачена відповідальність за неповідомлення особою у встановлених законом випадках та порядку про наявність у неї реального конфлікту інтересів.

Згідно з приміткою до вказаної вище статті суб`єктом правопорушень у цій статті є особи, зазначені у пунктах 1, 2 частини першої статті 3 Закону України «Про запобігання корупції». У цій статті під реальним конфліктом інтересів слід розуміти суперечність між приватним інтересом особи та її службовими чи представницькими повноваженнями, що впливає на об`єктивність або неупередженість прийняття рішень, або на вчинення чи невчинення дій під час виконання вказаних повноважень.

Відповідно до рішення першого пленарного засідання першої сесії восьмого скликання Охтирської міської ради від 24.11.2020 р. № 1-МР «Про інформацію Охтирської міської територіальної виборчої комісії Охтирського району Сумської області «Про підсумки виборів та визнання повноважень депутатів Охтирської міської ради VIII скликання та міського голови» визнано повноваження міського голови міста Охтирка Кузьменка П.П. (а.с. 18)

24.11.2020 р. ОСОБА_1 склав присягу посадової особи місцевого самоврядування, що посвідчив своїм підписом (а.с. 19).

Відповідно до підп. «б» п. 1 ч. 1 ст. 3 Закону України «Про запобігання корупції» ОСОБА_1 є суб`єктом, на якого поширюється дія цього Закону, в тому числі вимоги щодо запобігання та врегулювання конфлікту інтересів.

Згідно з ч. 1 ст. 35-1 Закону України «Про запобігання корупції» правила врегулювання конфлікту інтересів в діяльності, серед інших, міських, сільських, селищних голів визначаються законами, які регулюють статус відповідних осіб та засади організації відповідних органів.

Правила врегулювання конфлікту інтересів у діяльності, зокрема, і міського голови встановлено ст. 59-1 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні».

Так міський голова бере участь у розгляді, підготовці та прийнятті рішень відповідною радою за умови самостійного публічного оголошення про це під час засідання ради, на якому розглядається відповідне питання (ч. 1 ст. 59-1 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» в редакції, що діяла станом на 24.11.2020 р.).

Відповідно до примітки до ст. 59-1 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» в редакції, що діяла станом на 24.11.2020, терміни «реальний конфлікт інтересів», «потенційний конфлікт інтересів», «неправомірна вигода», «подарунок» вживаються у значенні, наведеному в Законі України «Про запобігання корупції».

Відповідно до абз. 3 ч. 1 ст. 1 Закону України «Про запобігання корупції» близькі особи - члени сім`ї суб`єкта, зазначеного у частині першій статті 3 цього Закону, а також чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, рідний та двоюрідний брати, рідна та двоюрідна сестри, рідний брат та сестра дружини (чоловіка), племінник, племінниця, рідний дядько, рідна тітка, дід, баба, прадід, прабаба, внук, внучка, правнук, правнучка, зять, невістка, тесть, теща, свекор, свекруха, батько та мати дружини (чоловіка) сина (дочки), усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, особа, яка перебуває під опікою або піклуванням зазначеного суб`єкта.

Частиною 1 ст. 28 Закону України «Про запобігання корупції» встановлені вимоги до осіб, передбачених пунктами 1, 2 частини першої статті 3 цього Закону щодо запобігання та врегулювання конфлікту інтересів, що передбачають нормативний обов`язок вживати заходи щодо недопущення виникнення реального, потенційного конфлікту інтересів, повідомляти не пізніше наступного робочого дня з моменту, коли особа дізналася чи повинна була дізнатися про наявність у неї реального чи потенційного конфлікту інтересів безпосереднього керівника, а у випадку перебування особи на посаді, яка не передбачає наявності у неї безпосереднього керівника, або в колегіальному органі - Національне агентство з питань запобігання корупції чи інший визначений законом орган або колегіальний орган, під час виконання повноважень у якому виник конфлікт інтересів, відповідно.

Згідно з ч. 1 ст. 1 Закону України «Про запобігання корупції» реальний конфлікт інтересів - це суперечність між приватним інтересом особи та її службовими чи представницькими повноваженнями, що впливає на об`єктивність або неупередженість прийняття рішень, або на вчинення чи не вчинення дій під час виконання зазначених повноважень.

Таким чином, для реального конфлікту інтересів характерна наявність трьох об`єктивних компонентів: приватний інтерес; службове повноваження, представницьке повноваження; протиріччя між ними, що впливає на об`єктивність або неупередженість рішення, діяння службової особи.

Отже, не будь-яка суперечність між особистими інтересами особи та її службовими повноваженнями створює конфлікт інтересів, оскільки особистий інтерес особи та її представницькі повноваження можуть не суперечити один одному. Конфлікт інтересів має місце тоді, коли зазначена суперечність фактично вплинула на об`єктивність або неупередженість прийняття рішень, на вчинення чи не вчинення дій під час виконання наданих особі службових повноважень.

З матеріалів справи вбачається, що 24.11.2020 р. відбулося перше пленарне засідання першої сесії Охтирської міської ради VIIІ скликання. Одним із питань порядку денного був розгляд питання про затвердження заступників міського голови. Міський голова м. Охтирка ОСОБА_1 в ході вказаного засідання під час голосування про затвердження заступників міського голови, зокрема ОСОБА_2 , проголосував «ЗА», що підтверджується протоколом від 24.11.2020 р. (а.с. 54-58).

Рішенням першої сесії Охтирської міської ради VIIІ скликання № 5-МР від 24.11.2020 р. затверджено на посаді заступника міського голови з питань діяльності виконавчих органів ОСОБА_2 (а.с. 59).

Відповідно до повного витягу з Державного реєстру актів цивільного стану громадян щодо актового запису про народження від 25.05.2021 р. № 1 ОСОБА_4 народилася ІНФОРМАЦІЯ_2 , батько: ОСОБА_5 , мати: ОСОБА_6 , актовий запис про державну реєстрацію народження, зареєстрований від 12.07.1979 за № 41, складений виконкомом Кириківської селищної ради Великописарівського району Сумської області, видано свідоцтво про народження серія НОМЕР_2 від 12.07.1979 р. (а.с. 48-50).

Відповідно до повного витягу з Державного реєстру актів цивільного стану громадян щодо актового запису про шлюб від 25.05.2021 № 1 ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 уклав шлюб з ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 ; прізвище після реєстрації шлюбу - ОСОБА_7 , актовий запис про державну реєстрацію шлюбу, зареєстрований від 06.09.1997 за №19, складений виконкомом Кириківської селищної ради Великописарівського району Сумської області, видано свідоцтва серія НОМЕР_3 від 06.09.1997 р. (а.с. 51-53).

Відповідно до повного витягу з Державного реєстру актів цивільного стану громадян щодо актового запису про народження від 25.05.2021 р. № 9 ОСОБА_8 народилася ІНФОРМАЦІЯ_4 , батько: ОСОБА_5 , мати: ОСОБА_9 , актовий запис про державну реєстрацію народження, зареєстрований від 06.04.1978 за № 26, складений виконкомом Кириківської селищної ради Великописарівського району Сумської області, видано свідоцтво про народження серія НОМЕР_4 від 06.04.1978 р. До даного запису було внесено зміни на підставі актового запису про усиновлення № 12 від 28.08.1978 р. по Охтирському відділу ДРАЦС, а саме змінено прізвище дитини на - ОСОБА_10 , мати дитини вказано - ОСОБА_11 (а.с. 45-47).

28.08.1978 р. виконавчим комітетом Охтирської міської ради народних депутатів винесено рішення № 369 «Про удочеріння ОСОБА_8 », відповідно до змісту якого мати останньої померла, а батько дав згоду на удочеріння ОСОБА_8 , проживаючої у АДРЕСА_3 , враховуючи рішення опікунської ради (протокол №15 від 17.08.78) виконавчий комітет вирішив удочерить ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_5 гр. ОСОБА_11 . Усиновлювача записати «родителем» дитини: мати - ОСОБА_11 . Після удочеріння називати її ОСОБА_12 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , місце народження - В-Писарівка Сумської області. Охтирському відділу ЗАГС внести відповідні зміни до актового запису про народження №26 від 06.04.1978 по Великописарівському відділу ЗАГС Сумської області.

На виконання зазначеного рішення виконкому до актового запису про народження № 26 від 06.04.1978 внесено відповідні зміни: прізвище дитини змінено з « ІНФОРМАЦІЯ_13 » на « ІНФОРМАЦІЯ_10 », відомості про матір змінено на ОСОБА_11 .

07.09.1978 Охтирським міськвідділом ЗАГС Сумської області видано свідоцтво НОМЕР_5 про усиновлення (удочеріння) ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , громадянкою ОСОБА_11 , надавши їй прізвище ім`я та по батькові ОСОБА_12 .

Згідно витягу з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про державну реєстрацію шлюбу щодо підтвердження дошлюбного прізвища від 15.04.2021 року №7 виконкомом Пологівської сільської ради Охтирського району Сумської області 07.10.1972 зареєстровано шлюб між ОСОБА_5 та ОСОБА_14 , яка після укладення шлюбу змінила прізвище на ОСОБА_13 .

Згідно витягу з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про державну реєстрацію шлюбу щодо підтвердження дошлюбного прізвища від 15.04.2021 року №6 виконавчим комітетом Кириківської селищної ради Великописарівського району Сумської області 03.06.1978 зареєстровано шлюб між ОСОБА_15 та ОСОБА_16 , яка після одруження змінила прізвище на ОСОБА_13 .

11.11.2006 шлюб між ОСОБА_5 та ОСОБА_6 розірвано, що підтверджується свідоцтвом про розірвання шлюбу серії НОМЕР_6 , виданим відділом реєстрації актів цивільного стану Великописарівського районного управління юстиції Сумської області 02.02.2007.

Відповідно до протоколу про адміністративне правопорушення підставою наявності конфлікту інтересів ОСОБА_1 є факт родинних відносин його дружини ОСОБА_3 та ОСОБА_2 .

Зазначені висновки ґрунтуються на тому, що в актових записах про народження ОСОБА_2 та ОСОБА_3 батьком зазначений ОСОБА_5 .

Однак, ОСОБА_2 усиновлена (удочерена) громадянкою ОСОБА_11 , про що в актовий запис про народження дитини внесено відповідні зміни.

Відповідно до положень ст. 101 Кодексу про шлюб та сім`ю УРСР (у ред. від 20.06.1969) усиновлення (удочеріння) є оформлене спеціальним юридичним актом прийняття в сім`ю неповнолітньої дитини на правах сина чи дочки.

Згідно положень ст. 117 Кодексу про шлюб та сім`ю УРСР, усиновлені та їх потомство у відношенні до усиновителів та їх родичів, а усиновителі та їх родичі у відношенні до усиновлених та їх потомства прирівнюються в особистих і майнових правах та обов`язках до родичів за походженням. Усиновлені втрачають особисті та майнові права і звільняються від обов`язків щодо своїх батьків та їх родичів. При усиновленні дитини однією особою ці права та обов`язки можуть бути збережені за бажанням матері, якщо усиновитель чоловік, або батька, якщо усиновитель жінка.

Відповідно до змісту ст.ст. 114, 115 Кодексу про шлюб та сім`ю УРСР на прохання усиновителя в рішенні про усиновлення повинно бути зазначено, що усиновлюваному присвоюється прізвище усиновителя і по батькові за його іменем. При усиновленні жінкою по батькові присвоюється за її вказівкою. На бажання усиновителя може бути також змінено й ім`я усиновлюваної дитини.

На прохання усиновителів вони можуть бути записані в книгах записів народжень як батьки усиновленого. Такий запис робиться відділом запису актів громадянського стану на підставі рішення про усиновлення.

За змістом ч. 1 ст. 11 Європейської конвенції про усиновлення, унаслідок усиновлення дитина стає повноправним членом сім`ї усиновлювача (усиновлювачів) і має стосовно усиновлювача (усиновлювачів) та його або їхньої сім`ї такі самі права і обов`язки, як і діти усиновлювача (усиновлювачів), батьківство яких установлено законом. Усиновлювач (усиновлювачі) мають батьківську відповідальність стосовно дитини. Усиновлення припиняє правові відносини між дитиною та її батьком, матір`ю та сім`єю походження.

Згідно частини 2 цієї статті, один з подружжя або партнер усиновлювача, незалежно від того чи перебувають вони в зареєстрованих відносинах, зберігають свої права та обов`язки щодо усиновленої дитини, якщо остання є його дитиною, якщо іншого не встановлено законом.

Матеріали справи не містять доказів, що ОСОБА_5 та ОСОБА_11 перебували у шлюбі чи спільно проживали. Натомість ОСОБА_5 на час усиновлення ОСОБА_8 перебував у зареєстрованому шлюбі з ОСОБА_6 . Рішення виконкому Охтирської міської ради народних депутатів «Про удочеріння ОСОБА_8 » не містить будь-яких посилань щодо бажання зберегти зв`язки між дитиною та її батьком за походженням.

Комісією виконавчого комітету Охтирської міської ради, за результатами проведення службового розслідування щодо фактів наведених в поданні Охтирської місцевої прокуратури від 28.01.2021 №32-466 вих-21, а саме можливого порушення антикорупційного законодавства при призначенні ОСОБА_2 на посаду заступника міського голови, зокрема, щодо наявності конфлікту інтересів, оскільки ОСОБА_2 та ОСОБА_3 є рідними сестрами за батьком, 26.02.2021 складено відповідний акт про неможливість підтвердження факту наявності родинних відносин.

Відповідно до ч. 1 ст. 9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Для притягнення особи до адміністративної відповідальності необхідним є наявність складу адміністративного правопорушення у її діянні.

Так склад адміністративного правопорушення - це передбачена нормами права сукупність об`єктивних і суб`єктивних ознак, за наявності яких те чи інше діяння можна кваліфікувати як адміністративне правопорушення.

Суду не надано належних доказів на підтвердження тієї обставини, що ОСОБА_1 було відомо про наявність родинних зв`язків між його дружиною та ОСОБА_2 , а також не надані докази впливу цієї обставини на прийняття рішення «Про затвердження заступників міського голови та керуючого справами виконавчого комітету міської ради» від 24.11.2020 р.

Свідок ОСОБА_2 в судовому засіданні пояснила, що з дитинства вона проживала зі своєю матір`ю ОСОБА_11 по вул. Великоозерній с. Велике Озеро, навчалася спочатку в ЗОШ № 8, потім ЗОШ № 3 м. Охтирка. Про те, що вона ( ОСОБА_2 ) була усиновлена, їй стало відомо лише за 2-3 тижні до смерті матері у 2020 році, однак хто саме були її батьки їй ( ОСОБА_2 ) мати не розповідала. З ОСОБА_3 вона ( ОСОБА_2 ) познайомилася у жовтні 2020 року під час виборів. ОСОБА_3 їй не повідомляла, що в них спільні родичі. Про те, що у її ( ОСОБА_2 ) актовому записі про народження батьком зазначений ОСОБА_5 вона ( ОСОБА_2 ) дізналася у лютому 2021 р. під час отримання витягу про реєстрацію народження у відділі РАЦС смт. В.Писарівка. Вона ( ОСОБА_2 ) була присутня 24.11.2020 р. на сесії виконавчого комітету Охтирської міської ради, під час засідання питання щодо її ( ОСОБА_2 ) родинних відносин не обговорювалось. Коли вона ( ОСОБА_2 ) дізналася, що у неї та у ОСОБА_3 у записах про народження батьком зазначено одну й ту ж особу - ОСОБА_5 , це ніяк не вплинуло на відносини між ними, вони продовжують залишатися службово-діловими.

Свідок ОСОБА_17 в судовому засіданні пояснила, що вона є депутатом Охтирської міської ради та була присутня на першій сесії. На цій сесії питання родинних відносин не піднімалося та не обговорювалося, ніхто не заявляв про конфлікт інтересів. Їй ( ОСОБА_17 ) нічого невідомо про родинні відносини ОСОБА_7 і ОСОБА_2 . До засідання чутки в м. Охтирка ходили про родинні зв`язки ОСОБА_3 та ОСОБА_2 , однак самі ОСОБА_3 та ОСОБА_2 їй ( ОСОБА_17 ) про таке не говорили.

Свідок ОСОБА_3 в судовому засіданні пояснила, що ОСОБА_1 - це її чоловік. Народилася вона в смт. Кириківка, де і закінчила школу, потім навчалася в м. Харків, після закінчення інституту повернулася до батьків. У 2002 р. переїхала до м. Охтирка, де і проживає по даний час у шлюбі з ОСОБА_1 . З ОСОБА_2 вона ( ОСОБА_3 ) познайомилася під час виборчого процесу в серпні 2020 р. ОСОБА_2 їй не повідомляла, що вона є її родичкою. Під час першого засідання сесії Охтирської міської ради ніхто не говорив про конфлікт інтересів та про родинні відносини. До моменту призначення ОСОБА_2 на посаду заступника міського голови у неї ( ОСОБА_3 ) були з ОСОБА_2 лише робочі відносини, які продовжують залишатися такими і на даний час. Про те, що ОСОБА_2 є її сестрою, вона ( ОСОБА_3 ) не знала і не говорила про це чоловікові. В неї ( ОСОБА_3 ) в сім`ї був лише брат, сестри ніколи не було і не має. 02.02.2021 р. вона ( ОСОБА_3 ) у зверненні депутата ОСОБА_18 прочитала, що у ОСОБА_1 може бути конфлікт інтересів, потім з дописів дізналася, що ОСОБА_2 її рідна сестра по батькові.

Таким чином, зважаючи на факт усиновлення ОСОБА_2 , як наслідок, юридичну відсутність родинних зв`язків, відсутність доказів фактичного підтримання родинних зв`язків між ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , позиція щодо наявності у ОСОБА_1 приватного інтересу та наявності конфлікту між приватним інтересом та представницькими чи службовими повноваженнями, є недоведеною.

За вище викладених обставин, суд приходить до висновку про те, що наявні в матеріалах справи докази не доводять вину ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 172-7 КУпАП.

Презумпція невинуватості є конституційною гарантією, яка закріплена статтею 62 Основного закону України та передбачає, що особа вважається невинуватою у вчиненні злочину і не може бути піддана кримінальному покаранню, доки її вину не буде доведено в законному порядку і встановлено обвинувальним вироком суду.

Ніхто не зобов`язаний доводити свою невинуватість у вчиненні злочину.

Положеннями ч.1 ст.11 Загальної Декларації прав людини від 10.12.1948 року та ч.2 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 04.11.1950 року, ратифікованою Україною 17.07.1997р. передбачено, що кожен, кого обвинувачено у вчиненні кримінального правопорушення, вважається невинуватим доти, доки його вину не буде доведено в законному порядку.

Правова природа адміністративної відповідальності також ґрунтується на конституційних принципах та правових презумпціях.

Так, згідно п.4.1 мотивувальної частини Рішення Конституційного Суду України від 22 грудня 2010 року N23-рп/2010 у справі за конституційним зверненням громадянина щодо офіційного тлумачення положень частини першої статті 14-1 Кодексу України про адміністративні правопорушення (справа про адміністративну відповідальність у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху) зазначено, що Конституційний Суд України дійшов висновку, що адміністративна відповідальність в Україні та процедура притягнення до адміністративної відповідальності ґрунтуються на конституційних принципах т а правових презумпціях, які зумовлені визнанням і дією принципу верховенства права в Україні.

Наведені правові позиції закріплюють, що особа не вважається винною, доки її вина не буде доведена у встановленому законом порядку. Тобто особа не повинна доводити свою невинуватість і її поведінка вважається правомірною, доки не доведено зворотнє.

Європейський суд з прав людини (ЄСПЛ) в своїх рішеннях неодноразово зазначав, що санкції, які згідно національному законодавству Договірних держав не входять у сферу кримінальних покарань, можуть вважатися такими в світлі положень Конвенції. У своїх рішеннях у справах «Малофєєв проти Росії від 30 травня 2013 року», «Маліге проти Франції від 23 вересня 1998 року», «Озтюрк проти Германії» ЄСПЛ визнав адміністративні правопорушення кримінальними злочинами, які підпадають під гарантії статі 6 Конвенції.

Згідно п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за таких обставин - відсутність події і складу адміністративного правопорушення.

Отже, зважаючи на встановлені під час судового розгляду обставини, з урахуванням положень, викладених у рішенні Європейського суду з прав людини від 20 вересня 2016 року у справі «Карелін проти Росії», відповідно до якого збір судом доказів на підтвердження винуватості особи у справах про адміністративне правопорушення, свідчить про порушення права особи на неупереджений судовий розгляд, за відсутності достатніх та переконливих доказів на підтвердження винуватості ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення за обставин, викладених у протоколі про адміністративне правопорушення, суд доходить висновку, що сукупністю доказів у справі не доведено скоєння ОСОБА_1 адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 172-7 КУпАП, а тому провадження у справі підлягає закриттю в зв`язку з недоведеністю наявності в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 172-7 КУпАП.

На підставі викладеного, керуючись ст. 172-7 ч. 1, 247, 284 Кодексу України про адміністративні правопорушення, -

ПОСТАНОВИВ:

Закрити провадження в справі про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч. 1 ст. 172-7 КУпАП у зв`язку з відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 172-7 КУпАП.

Постанова може бути оскаржена до Сумського апеляційного суду через Охтирський міськрайонний суд Сумської області протягом 10 днів з дня її винесення.

Суддя Охтирського

міськрайонного суду: Н.Б. Плотникова