Справа № 692/742/21
Провадження № 3/692/445/21
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19 серпня 2021 року смт. Драбів

Суддя Драбівського районного суду Черкаської області Левченко Л.О. розглянувши матеріали, що надійшли від ВПД № 1 Золотоніського РВП ГУНП у Черкаській області про притягнення до адміністративної відповідальності:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , непрацюючої, проживаючої за адресою: АДРЕСА_1 , за ст. 173 КУпАП, -

ВСТАНОВИВ:

Згідно протоколу про адміністративне правопорушення серії ВАБ № 362822 від 29.07.2021р. гр. ОСОБА_1 29.07.2021р. близько 17 год. 30 хв. в с. Левченкове по вул. Центральній висловлювалась нецензурною лайкою в сторону гр. ОСОБА_2 , чим порушила громадський порядок і спокій громадян, чим вчинила правопорушення, передбачене ст. 173 КУпАП.

У судовому засіданні 03.08.2021р. ОСОБА_1 свою вину у вчиненні адміністративного правопорушення не визнала. Зазначила, що у вказані в протоколі про адміністративне правопорушення дату та час перебуваючи на балконі своєї квартири звернулась до сусіда ОСОБА_2 , який перебував на спільному подвір`ї будинку, та просила прибрати з-під вікон її квартири вольєр, у якому знаходиться собака ОСОБА_2 , яка заважає спати її дворічній дитині. В ході спілкування в адресу ОСОБА_2 нецензурними словами не висловлювалась. Клопотала про виклик потерпілого ОСОБА_2 та свідка ОСОБА_3 .

У судовому засіданні 19.08.2021р. потерпілий ОСОБА_2 пояснив, що на подвір`ї восьмиквартирного будинку, де він та ОСОБА_1 проживають, знаходиться вольєр з собакою ОСОБА_2 , побудований на землі загального користування. 29.07.2021р. ОСОБА_2 разом з сином ОСОБА_3 проводив будівельні роботи на подвір`ї будинку по АДРЕСА_2 . Близько 18 год., у зв`язку з необхідністю син відлучився. В цей час на балкон свої квартири вийшла ОСОБА_1 та висловила претензії щодо вказаного вольєру та собаки. У процесі розмови вона обіцяла «поставити його на місце» та висловлювалась в його адресу нецензурними словами. У подальшому уточнив, що під час розмови вона заходила до квартири, де також перебувала мати ОСОБА_1 та звідки лунала лайка, то він не може точно вказати, хто саме висловлювався в його адресу нецензурною лексикою.

Свідок ОСОБА_3 пояснив, що 29.07.2021р. разом з батьком ОСОБА_2 проводив будівельні роботи на подвір`ї будинку по АДРЕСА_2 . Близько 18 год., у зв`язку з потребою, на мотоциклі поїхав з подвір`я, однак почув звуки сварки та повернувся до подвір`я. Перебуваючи з іншого боку будинку, чув сварку між ОСОБА_2 , ОСОБА_1 та її матір`ю, під час якої, на думку ОСОБА_3 , саме ОСОБА_1 висловлювалась в адресу його батька нецензурними словами. Конфлікт виник з приводу вольєра з собакою сім`ї ОСОБА_4 та яка заважає ОСОБА_1 .

ОСОБА_1 надала пояснення, що відповідають змісту раніше наданих пояснень, вину у скоєнні правопорушення заперечувала, зазначила, що підставою виїзду на місце події працівників поліції було її звернення щодо вказаного вольєру з собакою.

Вивчивши матеріали адміністративної справи суд приходить до висновку, що вона підлягає закриттю у зв`язку з відсутністю у діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, виходячи з наступного.

Відповідно до вимог ст. 245 КУпАП завданням провадження у справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності із законом.

Згідно ст. 9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Згідно зі змістом ст. 173 КУпАП, вона передбачає відповідальність за дрібне хуліганство, що виражається у нецензурній лайці в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інших подібних діях, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Безпосереднім об`єктом охорони за ст. 173 КУпАП є громадський порядок.

Громадський порядок - це обумовлена потребами суспільства система врегульованих правовими та іншими соціальними нормами система відносин, що складаються у громадських місцях в процесі спілкування людей, і яка має на меті забезпечення спокійної обстановки суспільного життя, нормальних умов для праці і відпочинку людей, для діяльності державних органів, а також підприємств, установ та організацій. Відмінною особливістю дрібного хуліганства від хуліганства, що наказується в кримінальному порядку, є те, що воно не має характеру грубого порушення громадського порядку, яке причиняє суттєву шкоду суспільним відносинам, правовим та законним інтересам громадян.

Обов`язковою ознакою для кваліфікації дій особи, як «дрібне хуліганство» необхідна наявність такого обов`язкового елементу об`єктивної сторони складу ст. 173 КУпАП як «громадське місце».

Громадське місце - частина (частини) будь-якої будівлі, споруди, яка доступна або відкрита для населення вільно, чи за запрошенням, або за плату, постійно, періодично або час від часу, в тому числі під`їзди, а також підземні переходи, стадіони. Зокрема, громадським місцем є ліфт, таксофон, приміщення та територія закладів охорони здоров`я, навчальних закладів, дитячих майданчиків, спортивних і фізкультурно-оздоровчих споруд, закладів фізичної культури і спорту, під`їзди житлових будинків, підземні переходи, транспорт загального користування, що використовується для перевезення пасажирів, приміщення закладів ресторанного господарства, об`єктів культурного призначення, органів державної влади та органів місцевого самоврядування, інших державних установ, стаціонарно обладнані зупинки маршрутних транспортних засобів, приміщення підприємств, установ та організацій усіх форм власності, готелів та аналогічних засобів розміщення громадян, гуртожитків, аеропортів та на вокзалів.

Крім того, об`єктивна сторона правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, полягає у нецензурній лайці в громадських місцях, образливому ставленні до громадян та інших діях, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Підтримання громадського порядку є одним із важливих чинників захисту честі, гідності, здоров`я, безпеки громадян, їх спокійного відпочинку та безперешкодної праці, втілення інших природних, соціальних і культурних прав членів людської спільноти.

Хуліганство з об`єктивної сторони полягає в посяганні на ці правоохоронювані цінності.

Як встановлено в судовому засіданні, під час конфліктної ситуації, яка є об`єктом дослідження в даній справі, ОСОБА_1 знаходилась на балконі та у приміщенні власної квартири, яка не є громадським місцем.

Факт висловлювання нецензурними словами з боку ОСОБА_1 не знайшов свого підтвердження в ході судового розгляду, оскільки ОСОБА_1 свою вину у інкримінованому їй діянні категорично заперечувала, потерпілий ОСОБА_2 зазначив, що не знає, хто саме висловлювався у його адресу нецензурними словами, а свідок ОСОБА_3 перебував з іншого боку будинку та візуально не сприймав інформацію про всіх учасників конфлікту, інших учасників конфлікту не встановлено.

З огляду на чинне законодавство цінність свідка полягає в його безпосередньому об`єктивному сприйнятті обставини справи за допомогою органів чуттів і відсутності юридичної зацікавленості у вирішенні справи. І саме з огляду на своє нейтральне становище людина здатна об`єктивно та правильно засвідчити події і факти так, як вони дійсно відбувалися для можливості уникнення формалізму та зловживання процесуальними правами. Натомість, на підставі показань свідків не можуть встановлюватися факти, які з огляду на закон або звичай установлюються в документах.

Таким чином, обставини, що підтверджуються показаннями свідка повинні узгоджуватись з іншими доказами у справі, тоді вони можуть бути визнані судом достовірними та достатніми для висновку про винуватість особи в тому чи іншому адміністративному правопорушенні.

Тому суд сприймає критично пояснення ОСОБА_3 , враховуючи наявність родинних відносин з ОСОБА_2 .

Згідно ст. 252 КУпАП орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Згідно з практикою Європейського суду з прав людини, що сформульована у п. 43 рішення Європейського суду з прав людини від 14.02.2008 року у справі «Кобець проти України» (з відсиланням на п.282 рішення у справі «Авшар проти Туреччини» (Avsar v. Turkey), згідно яких «доказування, зокрема, має випливати із сукупності ознак чи неспростовних презумцій, достатньо вагомих, чітких та узгоджених між собою, а за відсутності таких ознак не можна констатувати, що винуватість обвинуваченого доведено поза розумним сумнівом».

Стандарт доведення вини «поза розумним сумнівом» означає, що при доведенні винуватості особи не повинно залишатися жодного «розумного сумніву» в цьому, тоді як наявність такого «розумного сумніву» у винуватості особи є підставою для його виправдання. Недоведена вина прирівнюється до доведеної невинуватості.

Статтею 62 Конституції України встановлено, що особа вважається невинуватою у вчиненні злочину і не може бути піддана кримінальному покаранню, доки її вину не буде доведено в законному порядку і встановлено обвинувальним вироком суду.

Ніхто не зобов`язаний доводити свою невинуватість у вчиненні злочину.

Обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Таким чином матеріали справи про адміністративне правопорушення, не дають достатніх підстав та доказів для висновку про винність ОСОБА_1 у інкриміновану їй діянні та наявності у її діях складу правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП.

Враховуючи вищевикладене, керуючись ст. 173, ст. 247, ст.ст. 283, 284 КУпАП, суд

ПОСТАНОВИВ:

Закрити провадження по справі про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ст. 173 КУпАП у зв`язку з відсутністю складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена до Черкаського апеляційного суду протягом десяти днів через Драбівський районний суд.

Суддя Л.О. Левченко