Справа № 186/366/21
Провадження № 3/0186/198/21
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

в справі про адміністративне правопорушення

28 квітня 2021 року м. Першотравенськ

Першотравенський міський суд Дніпропетровської області в складі:

головуючої - судді Кривошеї С.С.,

секретар Кравченко А.Г.,

за участі: прокурора Мільченка Є.О.

особи, яка притягається до адміністративної відповідальності ОСОБА_1

розглянувши матеріали справи про адміністративне правопорушення, що надійшла від Управління стратегічних розслідувань в Дніпропетровській області Департаменту стратегічних розслідувань Національної поліції України відносно:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Тех Горіського району Республіка Вірменія, громадянина України, фізична особа підприємець, який зареєстрований та проживає за адресою: АДРЕСА_1 , у скоєнні адміністративного правопорушення передбаченого ч.1 ст.172-6 КУпАП,

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 , будучи депутатом Першотравенської міської ради Дніпропетровської області, в порушення вимог ч.1 ст.45 Закону несвоєчасно подав декларацію особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування за 2018 рік, а саме - 02.04.2019 року о 16 год. 31 хв., чим вчинив адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією, відповідальність за яке передбачена частиною 1 статті 172-6 Кодексу України про адміністративні правопорушення.

Відповідно до ч.1 ст.49 Закону України «Про місцеве самоврядування», повноваження депутата ради починаються з моменту офіційного оголошення відповідною територіальною виборчою комісією на сесії ради рішення про підсумки виборів та визнання повноважень депутатів і закінчуються в день першої сесії ради нового скликання. Повноваження депутата можуть бути припинені достроково у випадках, передбачених законом.

Згідно рішення 1 сесії 7 скликання Першотравенської міської ради Дніпропетровської області «Про підсумки виборів депутатів міської ради, міського голови і визнання їх повноважень» від 09.11.2015 року №159-1/VII було визнано повноваження депутатів Першотравенської міської ради Дніпропетровської області, серед яких ОСОБА_1 .

Відповідно до п.п. «б» п.1 ч.1 ст.3 Закону України «Про запобігання корупції» депутатів місцевих рад віднесено до суб`єктів на яких поширюється дія вказаного закону.

Отже, ОСОБА_1 будучи депутатом Першотравенської міської ради Дніпропетровської області, згідно з п.п. «б» п.1 ч.1 ст.3 Закону є суб`єктом відповідальності за вчинення корупційних правопорушень і правопорушень, пов`язаних з корупцією, та суб`єктом декларування відповідно до ст.3 Закону.

Відповідно до п.1 ст.18 Закону України «Про статус депутатів місцевих рад», депутат місцевої ради зобов`язаний додержуватися Конституції та законів України, актів Президента України, Кабінету Міністрів України, регламенту ради та інших нормативно-правових актів, що визначають порядок діяльності ради та її органів.

Статтею 45 Закону України «Про запобігання корупції», передбачено, що особи, зазначені у пункті 1, підпункті «а» пункту 2 частини першої ст.3 Закону України «Про запобігання корупції» зобов`язані, щорічно до першого квітня подавати шляхом заповнення на офіційному веб-сайті Національного агентства з питань запобігання корупції декларацію особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, за минулий рік за формою, що визначається Національним агентством з питань запобігання корупції.

Пунктом 5 ч.1 ст.12 Закону передбачено, що Національне агентство з метою виконання покладених на нього повноважень має право приймати з питань, що належать до його компетенції, обов`язкові для виконання нормативно-правові акти. Нормативно-правові акти Національного агентства підлягають державній реєстрації Міністерством юстиції України та включаються до Єдиного державного реєстру нормативно-правових актів, що зазначено.

Відповідно до абзацу 14 частини 1 статті 1 Закону №1700-VII, суб`єкти декларування - особи, зазначені у пункті 1, підпунктах "а" і "в" пункту 2, пунктах 4 і 5 частини першої статті 3 цього Закону, інші особи, які зобов`язані подавати декларацію відповідно до цього Закону.

Згідно з рішенням № 2 Національного агентства з питань запобігання корупції «Про початок роботи системи подання та оприлюднення декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування» від 10.06.2016 року зареєстрованим Міністерством юстиції України 15 липня 2016 року за №958/29088 із змінами згідно рішення Національного агентства з питань запобігання корупції №1 від 18.08.2016 року зареєстрованим Міністерством юстиції України від 19.08.2016 року за №1153/29283 така система розпочинає свою роботу в два етапи:

перший етап - з 00 годин 00 хвилин 01.09.2016 року для таких типів декларацій (повідомлень) та суб`єктів декларування:

-щорічні декларації за 2015 рік службових осіб, які станом на 01.09.2016 року займають згідно зі статтею 50 Закону відповідальне та особливо відповідальне становище. Зазначені у цьому абзаці декларації подаються протягом 60 календарних днів з дати, визначеної у цьому абзаці;

-декларації, передбачені абзацом першим частини другої статті 45 Закону України «Про запобігання корупції» (декларації осіб, які припиняють діяльність, пов`язану з виконанням функцій держави або місцевого самоврядування), службових осіб, які 01.09.2016 року чи пізніше цієї дати припиняють діяльність, пов`язану з виконанням функцій держави або місцевого самоврядування, та станом на день такого припинення займають згідно зі статтею 50 Закону України «Про запобігання корупції» відповідальне та особливо відповідальне становище.

другий етап - з 00 годин 00 хвилин 01 січня 2017 року для всіх інших суб`єктів декларування та декларацій (повідомлень), передбачених Законом.

Рішенням Національного агентства від 18.08.2016 року №1 «Про внесення змін до деяких рішень Національного агентства з питань запобігання корупції щодо функціонування Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування», внесені зміни у підпункт 1 пункту 1 рішення Національного агентства від 10.06.2016 року №2 (зареєстровано в Міністерстві юстиції України 15 липня 2016 року за №958/29088) «Про початок роботи системи подання та оприлюднення декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування», а саме: слова та цифри «15 серпня 2016 року» змінити словами та цифрами «01 вересня 2016 року». Таким чином, система подання та оприлюднення відповідно до Закону України «Про запобігання корупції» декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, розпочала свою роботу в два етапи, а перший етап - з 00 годин 00 хвилин 01 вересня 2016 року.

Рішенням Національного агентства від 10.06.2016 року №3 (зареєстровано в Міністерстві юстиції України 15 липня 2016 року за №961/29091) затверджено Порядок форми подачі декларацій відповідно до ст.45 Закону.

Згідно зазначеного Порядку, суб`єкти декларування подають до Реєстру документи (декларації, що подаються відповідно до статті 45 Закону №1700-VII, повідомлення про суттєві зміни в майновому стані суб`єкта декларування, передбачені частиною другою статті 52 Закону №1700-VII, виправлені декларації, що подаються відповідно до частини четвертої статті Закону №1700-VII) шляхом заповнення електронних форм відповідних документів на веб-сайті Реєстру відповідно до технічних вимог до форм. Суб`єкти декларування подають зазначені документи через мережу Інтернет з використанням програмних засобів Реєстру у власному персональному електронному кабінеті після реєстрації в Реєстрі. Суб`єкт декларування повинен зареєструватися у Реєстрі з використанням особистого ключа та посиленого сертифіката відкритого ключа електронного цифрового підпису.

Після заповнення усіх необхідних полів форми документа суб`єкт декларування підписує документ накладанням на нього власного ЕЦП. Перед підписанням документа суб`єкт декларування підтверджує ознайомлення з попередженням про настання відповідальності за подання недостовірних відомостей шляхом проставлення відповідної відмітки в документі. Усі інші документи, які суб`єкт декларування направляє на адресу Національного агентства за допомогою персонального електронного кабінету, також підписуються накладанням на них власного ЕЦП. Кожному поданому документу Реєстр автоматично надає унікальний ідентифікатор документа та накладає на нього електронну печатку Реєстру, що унеможливлює внесення несанкціонованих змін до поданого документа (забезпечує цілісність документа).

Подання документа до Реєстру підтверджується шляхом надсилання повідомлення суб`єкту декларування на адресу його електронної пошти, вказану під час реєстрації в Реєстрі, та до персонального електронного кабінету суб`єкта декларування.

Після отримання зазначеного повідомлення суб`єкт декларування повинен невідкладно, але не пізніше семи днів після дня отримання такого повідомлення, перевірити зміст поданого ним документа та у разі виявлення неповних або недостовірних відомостей в ньому подати виправлений документ відповідно до цього Порядку.

Відповідно до примітки до ст.50 Закону до осіб, які займають відповідальне та особливо відповідальне становище не віднесено депутатів місцевих рад.

З вищенаведеного встановлено, що ОСОБА_1 , будучи депутатом Першотравенської міської ради Дніпропетровської області, набув обов`язку електронного декларування з 01.01.2017 року.

У 2019 році черговий етап декларування особами, які уповноважені на виконання функцій держави та місцевого самоврядування почався 01.01.2019 року, який тривав до 01.04.2019 року. Протягом цього періоду часу, суб`єкт декларування, повинен подати щорічну декларацію за 2018 рік.

Відповідно до результатів пошуку у Єдиному державному реєстрі декларацій на офіційному сайті Національного агентства з питань запобігання корупції (https:/.nazk.gov.ua), встановлено, що ОСОБА_1 подав щорічну декларацію за 2018 рік лише 02.04.2019 року о 16 год. 31 хв.

Згідно з офіційною відповіддю голови Національного агентства з питань запобігання корупції Корчак Н.М. від 02.03.2017 року №03-05/4886/17 на запит Департаменту захисту економіки Національної поліції України щодо роботи «Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування» дата публікації документів, вказана у публічній частині інформаційно-телекомунікаційної системи «Єдиний державний реєстр декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування» співпадає з фактичною датою подання суб`єктами декларування документів до «Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування».

Перевіркою не встановлено поважних причин несвоєчасного подання декларації.

Враховуючи вищевикладене, ОСОБА_1 , будучи депутатом Першотравенської міської ради Дніпропетровської області, згідно з п.п. «б» п.1 ч.1 ст.3 Закону України «Про запобігання корупції» суб`єктом декларування, а також, відповідно до примітки до статті 172-6 КУпАП будучи суб`єктом правопорушення за цією статтею, несвоєчасно та без поважних причин подав декларацію особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування за 2018 рік, а саме - 02.04.2019 року о 16 год. 31 хв., тобто з порушенням встановленого законодавством строку для подачі такої декларації, чим вчинив адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією, відповідальність за яке передбачене частиною 1 статті 172-6 КУпАП.

Датою вчинення адміністративного правопорушення, пов`язаного з корупцією, є 02.04.2019 року, тобто день несвоєчасного подання щорічної декларації за 2018 рік.

Суб`єктом правопорушення, передбаченого ст. 172-6 КУпАП, може бути виключно особа, на яку у зв`язку з її посадою, поширюються вимоги Закону України «Про запобігання корупції».

Місцем вчинення правопорушення ОСОБА_1 є місце несвоєчасного подання декларації а саме приміщення депутатської приймальні за адресою: Дніпропетровська область, м. Першотравенськ, вул. Пушкіна, буд.5. Потерпілий у адміністративній справі відсутній.

Матеріальну шкоду правопорушенням не заподіяно.

До адміністративної відповідальності протягом року ОСОБА_1 не притягувався.

Датою виявлення вчиненого ОСОБА_1 адміністративного правопорушення, пов`язаного з корупцією, передбаченого частиною 1 статті 172-6 КУпАП, є дата складання зазначеного протоколу.

Прокурор в судовому засіданні підтримав обставини зазначені в протоколі про адміністративне правопорушення, зазначивши про наявність в діях ОСОБА_1 адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.172-6 КУпАП.

Правопорушник ОСОБА_1 вину у вчиненому адміністративному правопорушенні визнав у повному обсязі та прохав суд закрити провадження у справі, у зв`язку зі спливом строку притягнення його до адміністративної відповідальності.

Вислухавши прокурора, правопорушника, вивчивши матеріали адміністративної справи, суд дійшов до наступного.

Відповідно до вимог ст.ст. 245, 280 КУпАП, одним із завдань провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови. Орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до ст.9 КпАП України адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Згідно ст.252 КУпАП орган, який розглядає справу про адміністративне правопорушення, оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Відповідно до вимог КУпАП, одним із завдань провадження у адміністративних справах цієї категорії є забезпечення судами своєчасного, всебічного, повного та об`єктивного дослідження всіх обставин, звертаючи особливу увагу на з`ясування таких питань: чи мало місце правопорушення, за яке особа притягується до відповідальності; чи містить діяння склад адміністративного правопорушення, пов`язаного з корупцією, передбаченого КУпАП; чи є особа винною у його вчиненні; чи належить вона до суб`єктів цього правопорушення; чи не містить правопорушення ознак злочину; чи не закінчилися на момент розгляду справи строки, передбачені ст.38 КпАП; чи немає інших обставин, що виключають провадження у справі.

При розгляді справ про адміністративні правопорушення, пов`язані з корупцією, суди зобов`язані забезпечувати своєчасний та якісний їх розгляд, точне й неухильне застосування чинного законодавства.

У ст.251 КУпАП зазначено, що доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Відповідно до ст.280 КУпАП, орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Судом встановлено, що, дійсно, ОСОБА_1 , станом на 01 квітня 2019 року, будучи, на підставі підпункту «б» пункту 1 частини першої ст.3 Закону України «Про запобігання корупції», суб`єктом, на якого поширюється дія вказаного закону та суб`єктом декларування, визначеним у ч.1 ст.45 Закону України «Про запобігання корупції», несвоєчасно, тобто поза межами встановленого законом терміну, без поважних причин подав щорічну декларацію за минулий 2018 рік - 02 квітня 2019 року.

Для кваліфікації діяння по ч.1 ст.172-6 КУпАП необхідним є встановлення несвоєчасності подання декларації, тобто подання її поза строком, визначеним законом, без поважних на те причин.

Враховуючи, що ОСОБА_1 вину у вчиненому адміністративному правопорушенні визнав та не довів поважності причин несвоєчасного подання ним вищезазначеної декларації, суд вважає, що ОСОБА_1 вчинив адміністративне правопорушення, передбачене ч.1 ст.172-6 КУпАП.

Обставин, що пом`якшують відповідальність ОСОБА_1 , передбачених ст.34 КУпАП - не встановлено.

Обставин, що обтяжують відповідальність, передбачених ст.35 КУпАП - не встановлено.

Як вбачається з матеріалів справи, останні містять лист Управління стратегічних розслідувань в Дніпропетровській області за вих. №221/55/103/01-2021 від 20 січня 2021 року, який адресований Першотравенській міській раді Дніпропетровської області, та в якому зазначено, що Управління стратегічних розслідувань в Дніпропетровській області проводить перевірку щодо можливого порушення вимог та обмежень ЗУ «Про запобігання корупції» з боку посадових осіб Першотравенської міської ради, в тому числі й ОСОБА_1 , у зв`язку з чим, просили направити на їх адресу документи, перелік яких був зазначений у листі, які б підтверджували чи спростовували порушення вказаних вимог ОСОБА_1

15 лютого 2021 року витребувані документи направлені на адресу Управління стратегічних розслідувань у Дніпропетровській області.

Моментом виявлення правопорушення, передбаченого ч.1 статті 172-6 КУпАП є не дата складення протоколу, а дата, коли уповноважений суб`єкт дізнався про факт неподання відповідної декларації, тобто надсилання повідомлення в порядку частини 3 статті 49 Закону України «Про запобігання корупції». При цьому, складання адміністративного протоколу про вчинення порушення, пов`язаного з корупцією є лише окремою процесуальною дією, вчиненою на підставі виявленого факту порушення, пов`язаного з корупцією (факт виявлення порушення це окрема подія, яка завжди передує складанню протоколу про вчинення порушення).

Таким чином, судом встановлено, що датою виявлення адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.172-6 КУпАП відносно ОСОБА_1 , є 20 січня 2021 року, а датою його вчинення - 02 квітня 2019 року.

Саме з цього часу (02.04.2019 року) почався перебіг строку накладення адміністративного стягнення, передбачений ч.4 ст.38 КУпАП.

Відповідно до ч.2 ст.19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Положеннями ст.1 КУпАП передбачено, що завданням Кодексу України про адміністративні правопорушення є охорона прав і свобод громадян, власності, конституційного ладу України, прав і законних інтересів підприємств, установ і організацій, встановленого правопорядку, зміцнення законності, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі точного і неухильного додержання Конституції і законів України, поваги до прав, честі і гідності інших громадян, до правил співжиття, сумлінного виконання своїх обов`язків, відповідальності перед суспільством.

Згідно з вимогами ст.7 КУпАП, провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності. Застосування уповноваженими на те органами і посадовими особами заходів адміністративного впливу провадиться в межах їх компетенції, у точній відповідності з законом.

Питання закриття провадження у справі про адміністративне правопорушення врегульовано статтею 247 КУпАП. Приписи цієї статті встановлюють обставини, що виключають провадження у справі про адміністративне правопорушення. Зокрема, відповідно до пункту 7 частини першої цієї статті до підстав, за наявності яких провадження у справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю, віднесено закінчення на момент розгляду справи про адміністративне правопорушення строків, передбачених статтею 38 цього Кодексу.

Згідно з частиною четвертою статті 38 КУпАП адміністративне стягнення за вчинення правопорушення, пов`язаного з корупцією, а також правопорушень, передбачених статтями 212-15, 212-21 цього Кодексу, може бути накладено протягом шести місяців з дня його виявлення, але не пізніше двох років з дня його вчинення.

При цьому, суд звертає увагу на те, що вимогами ч.4 ст.38 КУпАП в частині строку притягнення до адміністративної відповідальності за адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією, передбачено строк два роки з моменту його вчинення, тобто сплив строку притягнення до адміністративної відповідальності є безумовною підставою для застосування положення вказаної норми права.

Крім того, визначення на законодавчому рівні у статті 38 КУпАП тривалості строків накладення адміністративного стягнення безпосередньо пов`язано з можливістю реального впливу адміністративної відповідальності на суспільні відносини, поведінку суб`єктів, їхню правосвідомість тощо, тобто з можливістю реалізації функцій адміністративної відповідальності, яка втрачається з плином часу.

При вирішенні питання щодо закриття провадження у справі про адміністративне правопорушення у зв`язку із закінченням на момент розгляду такої справи строків накладення адміністративного стягнення, визначених статтею 38 КУпАП, необхідно враховувати положення статті 6 Конституції України, згідно з якою органи законодавчої, виконавчої та судової влади здійснюють свої повноваження у встановлених Конституцією межах і відповідно до законів України.

Отже, суди при здійсненні правосуддя повинні діяти у встановлених Конституцією України межах і відповідно до законів України, не втручаючись у діяльність інших гілок державної влади, зокрема діяльність адміністративних органів.

Пункт 7 частини першої статті 247 КУпАП не містить положень про наявність у суду повноважень щодо встановлення обставин вчинення адміністративного правопорушення, наявності вини особи у його вчиненні у разі закриття провадження про адміністративні правопорушення.

Крім того, логічне тлумачення абзацу першого статті 247 КУпАП дозволяє дійти висновку, що встановлення зазначених у цій статті юридичних фактів є єдиною необхідною підставою для припинення будь-яких дій щодо притягнення особи до адміністративної відповідальності незалежно від встановлених будь-яких інших обставин, що підлягають з`ясуванню при розгляді справи про адміністративне правопорушення (стаття 280 КУпАП), у тому числі й вини особи у його вчиненні.

Таким чином, поєднання закриття справи з одночасним визнанням вини особи у вчиненні адміністративного правопорушення є взаємовиключними рішеннями, і прийняття таких двох взаємовиключних рішень в одній постанові про закриття справи свідчить про порушення права людини на справедливий суд, передбаченого статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод. За правилами статті 284 КУпАП рішенням, що доводить вину особи, є постанова про накладення адміністративного стягнення або застосування заходів впливу, умовою якої є визначення вини.

Отже, наявність або відсутність вини встановлюється саме під час здійснення провадження у справі про адміністративне правопорушення.

Згідно практики Європейського Суду з прав людини, зокрема, в Рішенні від 09 січня 2013 року у справі "Олександр Волков проти України" (заява №21722/11) зазначено про те, що строки давності слугують кільком важливим цілям, а саме: забезпеченню юридичної визначеності та остаточності, захисту потенційних відповідачів від не заявлених вчасно вимог, яким може бути важко протистояти, та запобігти будь-якій несправедливості, яка могла б виникнути, якби від судів вимагалося виносити рішення щодо подій, що мали місце у віддаленому минулому, на підставі доказів, які через сплив часу стали ненадійними та неповними (див. рішення від 22 жовтня 1996 року у справі «Стаббінгз та інші проти Сполученого Королівства» (Stubbings and Others v. the United Kingdom), п. 51, Reports 1996-IV). Строки давності є загальною рисою національних правових систем договірних держав щодо кримінальних, дисциплінарних та інших порушень.

Таким чином, враховуючи, що з моменту вчинення ОСОБА_1 адміністративного правопорушення (02.04.2019 року), передбаченого ч.4 ст.38 КУпАП, дворічний строк притягнення останнього до адміністративної відповідальності минув, розпочате провадження у цій справі про адміністративне правопорушення стосовно останнього, підлягає закриттю на підставі пункту 7 статті 247 КУпАП.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 38, 247, 283, 284, 294 КУпАП, суд -

П О С Т А Н О В И В:

Закрити провадження у адміністративній справі відносно ОСОБА_1 , обвинуваченого у скоєнні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.172-6 КУпАП, на підставі п.7 ч.1 ст.247 КУпАП, у зв`язку із закінченням строків накладення адміністративного стягнення.

Судовий збір віднести на рахунок держави.

Постанова судді у справі про адміністративне правопорушення може бути оскаржена протягом десяти днів з дня винесення постанови особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником, а також прокурором у випадках, передбачених частиною п`ятою статті 7 та частиною першою статті 287 цього Кодексу.

Постанова судді у справах про адміністративне правопорушення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, за винятком постанов про застосування стягнення, передбаченого статтею 32 або 32-1 цього Кодексу, а також постанов, прийнятих за результатами розгляду справ про адміністративні правопорушення, передбачені статтею 185-3 цього Кодексу.

СУДДЯ: /С.С. КРИВОШЕЯ./

Постанова набирає законної сили:_______________________

Строк пред`явлення постанови до виконання ______________________