Справа № 522/5162/21
Провадження № 3/522/4577/21
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

20 квітня 2021 року м. Одеса

Суддя Приморського районного суду м. Одеси Попревич В.М. розглянувши матеріали по адміністративній справі, які надійшли із ВП №2 ОРУП №1 ГУНП в Одеській області, про притягнення до адміністративної відповідальності:

ОСОБА_1 , яка народилася ІНФОРМАЦІЯ_1 у м. Одесі, громадянка України, з середньою освітою, не працює, зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 , та фактично проживає за адресою: АДРЕСА_2 ,

- за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173-1 КУпАП.

в с т а н о в и в:

21.01.2021 року, було встановлено, що ОСОБА_1 , опублікувала пост в соціальній мережі "Instagram" в групі "Blacklist_Oelicial.ua" в якому міститься неправдиві відомості, чим вчинила адміністративне правопорушення передбачене ст. 173-1 КУпАП.

ОСОБА_1 , до судового засідання з`явився, провину не визнала, та надала докази про її не причетність до вчинення адміністративного правопорушення.

Суддя, дослідивши протокол про адміністративне правопорушення та матеріали, які долучені до протоколу, прийшов до висновку, що дана справа підлягає закриттю із наступних підстав.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП, провадження по справі про адміністративне правопорушення, підлягає закриттю за відсутності складу адміністративного правопорушення.

Згідно зі ст. 173-1 КУпАП, адміністративним правопорушенням вважається, поширення не правдивих чуток, що можуть викликати паніку серед населення або порушення громадського порядку.

Об`єктом правопорушення є суспільні відносини у сфері громадського порядку

Об`єктивна сторона правопорушення виражається поширення не правдивих чуток, що можуть викликати паніку серед населення або порушення громадського порядку. При цьому дії правопорушника направлені на порушення саме не правдивих чуток, у разі якщо умисел особи направлений на спричинення матеріальних збитків конкретній особі, дії такої особи варто кваліфікувати за іншими статтями Кодексу.

Суб`єктивна сторона дрібного хуліганства полягає у неповазі до суспільства, прагненні показати свою зневагу до існуючих правил і норм поведінки у суспільстві, самоутвердитися за рахунок приниження інших осіб, протиставити себе іншим громадянам, суспільству, державі. Умисний прояв винним явної неповаги до оточуючих - головний момент, що визначає зміст і сенс поведінки хулігана. За відсутності такого мотиву не може бути дрібного хуліганства.

Згідно з вимогами ст. ст. 245, 251, 252, 280 КУпАП суд зобов`язаний повно, всебічно та об`єктивно з`ясувати всі обставини справи, дослідити в судовому засіданні наявні у справі докази, дати їм належну правову оцінку і, в залежності від встановленого, прийняти мотивоване законне рішення.

Доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь - які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, та іншими документами. Орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтуються на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

З огляду на презумпцію невинуватості, особа яка притягається до адміністративної відповідальності, вважається невинною доти, поки інше не буде доведено в установленому законом порядку, а всі сумніви повинні трактуватися на користь особи.

У протоколі в порушення вимог ст. 256 КУпАП не зазначено об`єктивної сторони правопорушення, не вказано суб`єктивної сторони у вигляді мотиву направленого на поширення неправдивих чуток, які викликають паніку серед населення.

Відповідно до ст. 10 КУпАП адміністративне правопорушення визнається вчиненим умисно, коли особа, яка його вчинила, усвідомлювала протиправний характер своєї дії чи бездіяльності, передбачала її шкідливі наслідки і бажала їх або свідомо допускала настання цих наслідків.

Згідно зі ст. 2 КУпАП, законодавство України про адміністративні правопорушення складається з цього Кодексу та інших законів України.

Держава перед застосуванням каральних заходів щодо правопорушників зобов`язана перш за все створити умови для належного виконання особою своїх обов`язків, в даному випадку прийняття чітких законів (підзаконних нормативно-правових актів), які б не підлягали двухзначному трактуванню, створенню і належному веденню електронного реєстру. Покарання не повинно бути застосованим до особи за наявності формальних підстав правопорушення, та повинно бути відповідним вчиненому діянню з урахуванням усіх обставин (суб`єктивних та об`єктивних ознак).

Діяння повинно містити усі ознаки складу правопорушення, за відсутності хоча б однієї вважається відсутнім склад у цілому.

З урахуванням, відсутності достатніх доказів про вчинення ОСОБА_1 адміністративного правопорушення за ознаками ст. 173-1 КУпАП, провадження по справі підлягає закриттю.

Керуючись ст.ст. 173-1, 247, 283-285 КУпАП,

п о с т а н о в и в

Провадження по справі про адміністративне правопорушення стосовно ОСОБА_1 за ст. 173-1 КУпАП - закрити за відсутності складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена до Одеського апеляційного суду через Приморський районний суд м. Одеси протягом 10 діб з дня її винесення.

Суддя Приморського

районного суду м. Одеси Попревич В.М.