Справа № 453/277/21
№ провадження 3/453/179/21
П О С Т А Н О В А

іменем України

27 липня 2021 року суддя Сколівського районного суду Львівської області Курницька В.Я., розглянувши матеріали, які надійшли від Відділення поліції № 3 Стрийського районного управління поліції ГУ НП у Львівській області, про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянки України, яка проживає за адресою: АДРЕСА_1 , тимчасово не працює,

за ст. 173 КУпАП, -

(права особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, передбачені ст. 268 КУпАП та ст. 63 Конституції України ОСОБА_1 , роз`яснені)

в с т а н о в и в:

Згідно з протоколом про адміністративне правопорушення серії ВАБ № 101016 від 02.02.2021 року, ОСОБА_1 , 13.01.2021 року близько 13.00 год., в АДРЕСА_2 біля приміщення адміністративної будівлі Нижньорожанківського старостинського округу, вчиняла дрібне хуліганство, яке проявлялось у вламуванні до адмінбудівлі, криках, не реагувала на зауваження старости ОСОБА_2 припинити такі дії, при цьому стверджувала, що він не староста, оскільки у нього не виборна посада, чим скоїла адміністративне правопорушення, передбачене ст. 173 КУпАП.

Розгляд справи неодноразово відкладався, а саме: з 23.03.2021 року на 08.04.2021 року за клопотанням ОСОБА_1 у зв`язку із погіршенням стану її здоров`я, з 08.04.2021 року на 15.04.2021 року за клопотанням адвоката Куксова В.Г. у зв`язку із його перебуванням на лікуванні та за клопотанням ОСОБА_1 у зв`язку із її перебуванням на лікуванні (ГРВІ з підозрою на COVID-19), з 11.05.2021 року на 24.06.2021 року та з 24.06.2021 року на 27.07.2021 року у зв`язку із хворобою ОСОБА_1 ..

В судове засідання, призначене на 27.07.2021 року, ОСОБА_1 повторно не з`явилась, подала суду клопотання про відкладення розгляду справи, мотивоване закінченням терміну дії доручення, наданого нею правозахиснику ОСОБА_3 для представництва її інтересів. Просить відтермінувати розгляд справи, надати їй можливість для оформлення документу, який не могла оформити вчасно через перебування у відпустці селищного голови.

Беручи до уваги, що присутність особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, при розгляді справи про адміністративне правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП є обов`язковою, суддя вважає за необхідне зазначити наступне.

Відповідно до ст. 270 КУпАП, інтереси особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, і потерпілого, які є неповнолітніми або особами, що через свої фізичні або психічні вади не можуть самі здійснювати свої права у справах про адміністративні правопорушення, мають право представляти їх законні представники (батьки, усиновителі, опікуни, піклувальники). Інтереси потерпілого може представляти представник адвокат, інший фахівець у галузі права, який за законом має право на надання правової допомоги особисто чи за дорученням юридичної особи.

Конституційний Суд (Рішення Конституційного Суду № 13-рп/2000 від 16.11.2000) визнав неконституційними положення ч. 1 ст. 268 КУпАП, які передбачали, що при розгляді справи особа, яка притягається до адміністративної відповідальності має право користуватися юридичною допомогою адвоката.

Після ухвалення Конституційним Судом зазначеного рішення частина 1 ст. 268 КУпАП викладена в редакції, відповідно до якої особа, яка притягається до адміністративної відповідальності має право при розгляді справи користуватися юридичною допомогою адвоката, іншого фахівця у галузі права, який за законом має право на надання правової допомоги особисто чи за дорученням юридичної особи.

Однак ОСОБА_1 не надала документів на підтвердження обставин, що ОСОБА_3 є фахівцем у галузі права, також вона не навела закон, за положеннями якого ОСОБА_3 має право на надання правової допомоги особисто чи за дорученням юридичної особи.

Відповідно до ст. 1312 Конституції України для надання професійної правничої допомоги в Україні діє адвокатура.

Єдиним законом, який регламентує надання правової допомоги є Закон України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність».

Відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 1 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність», адвокатська діяльність незалежна професійна діяльність адвоката щодо здійснення захисту, представництва та надання інших видів правової допомоги клієнту.

Водночас, зазначений Закон України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» не визначає поняття іншого (крім адвоката) фахівця у галузі права, який може здійснювати захист чи представництво.

Єдиною можливістю для суду подолання прогалини права щодо відсутності нормування діяльності (представництва) фахівців у галузі права під час розгляду справ про адміністративні правопорушення є застосування аналогії права.

За змістом ст. ст. 1, 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» від 23.02.2006 р. №3477-IV, суди застосовують при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року і протоколи до неї, згоду на обов`язковість яких надано Верховною Радою України (далі Конвенція), та практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

В своїх рішеннях Європейський суд з прав людини надає «автономне» значення концепції «кримінальне обвинувачення», незалежне від категорій, що використовуються в національних правових системах держав учасниць Конвенції (Адольф проти Австрії (Adolf v. Austria), пункт 30).

Першочергова оцінка Європейським судом з прав людини застосовності кримінального аспекту ст. 6 Конвенції ґрунтується на критеріях, викладених у рішенні у справі Енгель та інші проти Нідерландів (Engel and Others v. the Netherlands) (пункти 82 83): 1) класифікація в національному законодавстві; 2) характер правопорушення та 3) суворість покарання, ризику якого піддається відповідна особа.

При цьому, в практиці Європейського суду з прав людини перший критерій має відносну значимість та слугує тільки як відправна точка. Якщо внутрішнє державне законодавство класифікує певне правопорушення як кримінальне, цей критерій буде мати вирішальне значення. В іншому випадку Європейський суд з прав людини не приймає до уваги національну класифікацію та вивчає фактичний зміст розглядуваної процедури.

Другий та третій критерії, викладені в рішенні Європейського суду з прав людини у справі Енгель на інші проти Нідерландів (Engel and Others v. the Netherlands), являються альтернативними та необов`язково застосовуються одночасно; для вирішення про застосовність ст. 6 Конвенції достатньо, щоб розглядуване правопорушення за своїм характером вважалось «кримінальним» з точки зору Конвенції або щоб за вчинене правопорушення на особу покладалось покарання, яке за своїм характером та ступеню серйозності належить в цілому до «кримінальної» сфери (Озтюрк проти Німеччини (Ozturk v. Germany), пункт 54; Лутц проти Німеччини (Lutz v. Germany), пункт 55).

Отже, враховуючи характер правопорушення, а також те, що за це правопорушення на особу, яка притягується до адміністративної відповідальності може бути накладено стягнення у тому числі у виді арешту, яке за своїм характером та ступеню серйозності належить в цілому до «кримінальної» сфери, а також практику Європейського суду з прав людини щодо визначення поняття «кримінальне обвинувачення», то суд вважає за необхідне застосувати в даному випадку аналогію закону щодо участі представника потерпілого саме у кримінальному провадженні, тобто положення ст.ст. 45, 58 Кримінального процесуального кодексу України.

Відповідно до п. 3 ч. 3 ст. 42, ч. 1 ст. 45 КПК України підозрюваний, обвинувачений має право на першу вимогу мати захисника, тобто адвоката.

Таким чином, суд дійшов висновку, що у справі про адміністративне правопорушення бути захисником особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, має право виключно адвокат.

Більш того, згідно долученої копії ордеру на надання правової допомоги від 07.04.2021 року, на підставі договору про надання правової допомоги/ доручення органу (установи), уповноваженої законом на надання безоплатної правової допомоги б/н від 02.04.2021 року, таку правову допомогу ОСОБА_1 у Сколівському районному суді Львівської області надає адвокат Куксов В.Г., який був присутнім в судовому засіданні 15.04.2021 року, відтак участь в судових засіданнях може бути забезпечена і ним.

Відтак, в задоволенні клопотання про відкладення розгляду справи слід відмовити.

Дослідивши протокол про адміністративне правопорушення та додані до нього матеріали, доходжу висновку, що в діях ОСОБА_1 відсутній склад адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, виходячи з наступного.

У відповідності до ст. 9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Відповідно до вимог ст. ст. 245, 280 КУпАП завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення, окрім іншого, є всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин справи, вирішення її в точній відповідності з законом, тобто при розгляді справи суд повинен належним чином з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують чи обтяжують відповідальність, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи, які встановлюються наявними у справі доказами, оцінка яких здійснюється відповідно до ст. 252 КУпАП.

Відповідно до ст. 256 КУпАП, у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються: дата і місце його складення, посада, прізвище, ім`я, по батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності (у разі її виявлення); місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих, якщо вони є; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості, необхідні для вирішення справи. Якщо правопорушенням заподіяно матеріальну шкоду, про це також зазначається в протоколі.

Відповідальність за ст. 173 КУпАП настає за нецензурну лайку в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Так, в судовому засіданні 15.04.2021 року ОСОБА_1 вину у скоєному правопорушенні не визнала та пояснила, що дійсно 13.01.2020 року біля 13:00 год. була біля будівлі сільської ради, але не вчиняла ніяких хуліганських дій, навпаки стверджувала, що їй повідомив племінник про те, що невідомі особи вивозять людей із села, зокрема забрали односельчанку ОСОБА_4 . Біля будівлі перебував староста, з яким у неї тривалі неприязні відносини, та невідомі їй два чоловіки, які повідомили їй, що в всередині сільської ради проводяться слідчі дії. Зазначила, що не вламувалась до будівлі, дійсно стукала в двері, але такі її дії мотивовані необхідністю захисту особи, яку невідомі особи закрили всередині приміщення.

Належно уповноважений захисник ОСОБА_1 адвокат Куксов В.Г. в судовому засіданні 15.04.2021 року зазначив, що в діях ОСОБА_1 відсутній склад правопорушення, передбачений ст. 173 КУпАП, жодних дій, які містять об`єктивну сторону правопорушення, вона не вчиняла, а її поведінка дійсно була емоційною, однак така викликана обставинами, які в цей день склались. Жодних інших протиправних дій 13.01.2021 року близько 13.00 год. в АДРЕСА_2 біля приміщення адміністративної будівлі Нижньорожанківського старостинського округу ОСОБА_1 не вчиняла.

Допитаний в якості свідка ОСОБА_2 показав, що 13.01.2021 року в приміщенні сільської ради проводили слідчі дії працівники СБУ. ОСОБА_1 ломилась в двері з криками, що там щось роблять з односельчанами. Після роз`яснення, що там працівники СБУ, продовжувала хуліганські дії, при цьому погрожувала, що виламає двері, шарпала та стверджувала, що він не обраний людьми староста.

Свідок ОСОБА_5 показав, що йому 13.01.2021 року зателефонувала сестра ОСОБА_1 та сказала, що невідомі люди забрали ОСОБА_6 . Він під`їхав до адміністративної будівлі сільської ради, де сестра намагалась дізнатись в старости ОСОБА_2 , де ОСОБА_7 і хто саме перебуває в сільській раді. Спілкування з старостою дійсно було на підвищених тонах, останній повідомив, що в сільській раді нікого окрім секретаря немає.

Допитаний в якості свідка ОСОБА_8 показав, що 13.01.2021 року він перебував біля магазину своєї дружини, почув шум біля сільської ради, яка знаходиться десь на відстані 50 м від магазину. Коли він підійшов ближче, побачив, що ОСОБА_1 намагається потрапити у всередину приміщення сільської ради, шарпала двері. Староста сидів в машині та повідомив, що в сільській раді відбуваються слідчі дії.

Свідок ОСОБА_9 показала, що ОСОБА_1 є її матір`ю і 13.01.2021 року в її матері був конфлікт з ОСОБА_2 через викрадення жінки, їхньої односельчанки. Коли ОСОБА_1 намагалась з`ясувати біля сільської ради хто перебуває в приміщенні, туди зайшли два чоловіки, а матір не впускали. ОСОБА_2 повідомив, що сільська рад закрита, бо триває обідня перерва. Причому спілкування з старостою відбувалось на підвищених тонах, до матері він звертався на «ти».

Із дослідженого судом диску з відеозаписом, наданим Відділення поліції № 3 Стрийського РУП ГУ НП у Львівській області, ознак об`єктивної сторони складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, не вбачається.

Об`єктивною стороною правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, полягає у нецензурній лайці в громадських місцях, образливому ставленні до громадян та інших діях, що порушують громадський порядок і спокій громадян. Найбільш розповсюдженою формою дрібного хуліганства є нецензурна лайка у громадських місцях, під якою необхідно розуміти найбільш цинічні лайки, непристойні висловлювання, тощо. Іншою формою цього правопорушення є образливе ставлення до громадян, під яким необхідно розуміти докучливу поведінку, пов`язану з образливими діями, що зневажають честь і гідність людини та утискають будь-чию волю.

Однак, матеріали справи не містять достатніх належних та допустимих доказів того, що 13.01.2021 року мали місце дії ОСОБА_1 , спрямовані на порушення громадського порядку та спокою громадян з хуліганських мотивів, вламуванні до приміщення сільської ради, криках, як про це вказано в фабулі протоколу про адміністративне правопорушення.

Розглядаючи справу про адміністративне правопорушення, суд не вправі вийти за межі протоколу про адміністративне правопорушення, самостійно відшукувати докази винуватості особи у вчиненні правопорушення. Адже, діючи таким чином, суд перебиратиме на себе функції обвинувача, позбавляючись статусу незалежного органу правосуддя, що є порушенням ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Виходячи з положень ст. 8, ст. 62 Конституції України дотримання принципу верховенства права є однією з підвалин демократичного суспільства. Обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачиться на його користь.

Відповідно до ст. 7 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

Відповідно до ч. 2 ст. 251 КУпАП, обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу.

Згідно з п. 1 ст. 247 КУпАП провадження по справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочате, а розпочате підлягає закриттю при відсутності складу адміністративного правопорушення.

Таким чином, судом в ході розгляду справи встановлено, що в діях ОСОБА_1 відсутній склад адміністративного правопорушення, передбачений ст. 173 КУпАП, оскільки не доведено, що вона вчинила дії, які охоплюють об`єктивну сторону правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП.

Оцінюючи надані докази в їх сукупності, суд дійшов висновку про недоведеність вини ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, а тому, беручи до уваги принцип, закріплений в ст. 62 Конституції України, який передбачає, що обвинувачення не може ґрунтуватися на припущеннях, усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь, вважаю, що в діях ОСОБА_1 відсутній склад адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, що згідно з п. 1 ст. 247 КУпАП є обставиною, яка виключає провадження по справі.

Керуючись ст. 173, п. 1 ст. 247, ст. 284 КУпАП,

п о с т а н о в и в :

Справу про адміністративне правопорушення щодо ОСОБА_1 за ст. 173 КУпАП, закрити на підставі п. 1 ст. 247 КУпАП у зв`язку з відсутністю в її діях складу адміністративного правопорушення.

Постанову може бути оскаржено до Львівського апеляційного суду протягом десяти днів з дня її винесення через Сколівський районний суд Львівської області.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги.

Суддя В.Я. Курницька