Провадження № 3/389/776/21
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

07 вересня 2021 року суддя Знам`янського міськрайонного суду Кіровоградської області Богданова Олена Едуардівна, розглянувши в приміщенні суду матеріали, що надійшли від Відділу поліції №1 (м.Знам`янка) Кропивницького РУП ГУНП в Кіровоградській області про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_1 ,

ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки м.Знам`янка Кіровоградської області, РНОКПП НОМЕР_1 , розлученої, на утриманні має троє неповнолітніх дітей, працюючої ліфтером у КНП «Знам`янській міській лікарні ім.А.В.Лисенка», зареєстрованої за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючої за адресою: АДРЕСА_2 , протягом року не притягувалася до адміністративної відповідальності, -

за вчинення правопорушення, передбаченого ст.173 КпАП України, -

ВСТАНОВИВ :

Відповідно до протоколу серії ВАБ №462248 від 06.07.2021 рокуОСОБА_1 , 24.06.2021 року о 13.35 годині, перебуваючи по вул.М.Грушевського в м.Знам`янка Кіровоградської області біля ДЮСШ в кіоску з газетами, облила зеленкою громадянку ОСОБА_2 , чим вчинила дрібне хуліганство, тобто правопорушення, передбачене ст.173 КУпАП.

ОСОБА_1 у судове засідання з`явилася, свою вину не визнала та пояснила, що ОСОБА_2 являється тіткою колишнього чоловіка, з якою в неї склався тривалий конфлікт через права дітей. Повідомила, що взагалі не робила того, про що зазначено в протоколі про адміністративне правопорушення. Просила закрити провадження у справі.

Представник ОСОБА_1 - адвокат Москаленко В.Г. в судовому засіданні підтримав думку ОСОБА_1 у повному обсязі та просив закрити провадження по даній справі у зв`язку з відсутністю складу адміністративного правопорушення.

Потерпіла ОСОБА_2 в судовому засіданні повідомила, що є тіткою колишнього чоловіка ОСОБА_1 . До розлучення її племінника з ОСОБА_1 були нормальні стосунки, а після розлучення погіршились, стали неприязні через конфлікт, пов`язаний із житлом.

Крім того, повідомила, що 24.06.2021 року перебувала на своєму робочому місці - в кіоску, розташованому за адресою: АДРЕСА_3 , до неї підбігла ОСОБА_1 з викриками нецензурної лексики та облила її зеленкою.

Свідок ОСОБА_3 в судове засідання не з`явилася, про час та місце розгляду справи повідомлена належним чином, причини неявки суду не відомі.

Суддею зазначається, що в супереч вимог ст.256 КУпАП, свідок ОСОБА_3 не зазначена в протоколі про адміністративне правопорушення, проте, в матеріалах справи містяться її письмові пояснення.

Заслухавши у судовому засіданні пояснення ОСОБА_1 , її представника - адвоката Москаленка В.Г., потерпілої ОСОБА_2 та дослідивши матеріали адміністративної справи:

- протокол про адміністративне правопорушення серія ВАБ №462248 від 06.07.2021 року;

- рапорт;

- протокол прийняття заяви від ОСОБА_2 про вчинене правопорушення від 24.06.2021 року про те, що ОСОБА_1 облила її зеленкою;

- протокол огляду місця події від 24.06.2021 року;

- письмові пояснення ОСОБА_2 та ОСОБА_3 про те, що ОСОБА_1 підійшла до кіоску та через вікно вилила зеленку, виражалась нецензурною лайкою;

суд приходить до висновку, що провадження у справі про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ст.173 КУпАП необхідно закрити за відсутністю в її діях складу даного адміністративного правопорушення, з наступних підстав.

Відповідно до вимог ст.280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Статтею 251 КУпАП визначено, що доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані, зокрема, встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів. Згідно ст.252 КУпАП орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Відповідальність за ст.173 КУпАП настає за дрібне хуліганство, тобто нецензурну лайку в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Згідно п.3 постанови Пленуму Верховного суду України №10 від 22.12.2006 року «Про судову практику у справах про хуліганство» дрібне хуліганство - це умисне порушення громадського порядку з мотивів явної неповаги до суспільства, яке не супроводжується особливою зухвалістю чи винятковим цинізмом.

Громадський порядок - це обумовлена потребами суспільства система врегульованих правовими та іншими соціальними нормами система відносин, що складаються у громадських місцях в процесі спілкування людей, і яка має на меті забезпечення спокійної обстановки суспільного життя, нормальних умов для праці і відпочинку людей, для діяльності державних органів, підприємств, установ та організацій.

Об`єктивна сторона дрібного хуліганства полягає у нецензурній лайці в громадських місцях, образливому ставленні до громадян та інших діях, що порушують громадський порядок і спокій громадян. При цьому дрібне хуліганство характеризується умислом, тобто особа, яка вчиняє таке правопорушення, усвідомлює, що своїми діями порушує громадський порядок і спокій громадян, та бажає чи свідомо припускає прояв неповаги до суспільства.

Суб`єктивна сторона дрібного хуліганства полягає у неповазі до суспільства, у прагненні показати свою зневагу до існуючих правил і норм поведінки в суспільстві, самоутвердитися за рахунок приниження інших осіб, протиставити себе іншим громадянам, суспільству, державі. Домінування у свідомості винного такого внутрішнього спонукання і відсутність особистого мотиву посягання на потерпілого є головним критерієм відмежування хуліганства від кримінальних правопорушень проти особи. За відсутності такого мотиву не може бути дрібного хуліганства.

Хоча хуліганські дії нерідко супроводжуються фізичним насильством і заподіянням тілесних ушкоджень, головною їх рушійною силою є бажання не завдати шкоди конкретно визначеному потерпілому, а протиставити себе оточуючим узагалі, показати свою зверхність, виразивши явну зневагу до загальноприйнятих норм і правил поведінки. Протиправні діяння вчиняються за відсутності зовнішнього приводу або з незначного приводу і зазвичай спрямовані на випадкові об`єкти. Якщо хуліганству передує конфлікт винного з потерпілим (потерпілими), такий конфлікт провокується самим винним, як зухвалий виклик соціальному оточенню, і реакція інших на провокуючі дії, в тому числі спроба їх припинити, стають приводом для подальшого насильства. З урахуванням зазначеного дії, що супроводжувалися завданням побоїв, заподіянням тілесних ушкоджень, обумовлені особистими неприязними стосунками, підлягають кваліфікації за статтями КК України, що передбачають відповідальність за кримінальні правопорушення проти особи. Як хуліганство зазначені дії кваліфікують лише в тих випадках, коли вони були поєднані з очевидним для винного грубим порушенням громадського порядку з мотивів явної неповаги до суспільства та супроводжувались особливою зухвалістю чи винятковим цинізмом.

Судом встановлено, що конфлікт між ОСОБА_1 і ОСОБА_2 24 червня 2021 року виник на ґрунті тривалого конфлікту через права дітей ОСОБА_1 та її права на житло.

Однак будь-які докази, що ОСОБА_1 порушила громадський порядок і спокій громадян до матеріалів справи не долучено та в судовому засіданні не встановлено. Між ОСОБА_1 і ОСОБА_2 виникли особисті неприязні відносини через конфлікт ОСОБА_1 та її племінника ОСОБА_4 , були спрямовані проти ОСОБА_2 особисто і мали місце тривалий час.

Всі обставини поведінки ОСОБА_1 , як вони були встановлені суддею, не свідчать про її прагнення показати зневагу до існуючих правил поведінки у суспільстві, самоутвердитися за рахунок приниження інших осіб, протиставити себе іншим громадянам, а тому не утворює суб`єктивної сторони складу адміністративного правопорушення передбаченого ст.173 КУпАП.

Враховуючи наведене, керуючись принципом доведеності вини поза розумним сумнівом, провадження підлягає закриттю на підставі п.1 ч.1 ст.247 КУпАП за відсутністю складу адміністративного правопорушення.

З урахуванням викладеного, вимог ст.62 Конституції України, приходжу до висновку, що належні докази наявності в діях ОСОБА_1 складу правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП відсутні, а тому провадження у справі про адміністративне правопорушення щодо неї, відповідно до положень ст.247 КУпАП, необхідно закрити за відсутності складу вказаного адміністративного правопорушення.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст.173, 247, 283, 284 КУпАП, суддя,

П О С Т А Н О В И В :

Провадження у справі про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 у скоєнні адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП - закрити на підставі п.1 ч.1 ст.247 КУпАП, у зв`язку з відсутністю складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена протягом десяти днів з дня винесення до Кропивницького апеляційного суду через Знам`янський міськрайонний суд Кіровоградської області.

Суддя Знам`янського міськрайонного суду

Кіровоградської області О.Е. Богданова