Справа № 758/5697/21
3/758/4176/21 Категорія 200
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

24 травня 2021 року cуддя Подільського районного суду м.Києва Скрипник О. Г., розглянувши матеріали, які надійшли від Подільського управління поліції ГУНП у м. Києві про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП: НОМЕР_1 , проживає за адресою: АДРЕСА_1 , за ч. 1 ст. 160 КУпАП, -

В С Т А Н О В И В:

Згідно з протоколом про адміністративне правопорушення, 02.04.2021 року приблизно о 11.40 годині ОСОБА_1 , знаходячись за адресою: вул. В. Порика, 4, продавав овочі з рук у невстановленому для цього місці, чим вчинив правопорушення, передбачене ч. 1 ст. 160 КУпАП.

В судове засідання ОСОБА_1 не з`явився, причини неявки не повідомив, клопотання про відкладення до суду не подавав.

Згідно з ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» суди застосовують рішення Європейського суду з прав людини як джерело права.

У рішенні Європейського суду з прав людини від 08.11.2005 року у справі «Смірнов проти України» зазначено, що в силу вимог ч. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмет спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи, є порушенням ч. 1 ст. 6 даної Конвенції.

Європейський суд з прав людини неодноразово наголошував на тому, що розумність тривалості розгляду справи повинна визначатися з огляду на конкретні обставини справи з урахуванням критеріїв, сформованих у практиці Суду, зокрема складності справи, поведінки сторін та відповідних державних органів (рішення Європейського суду з прав людини від 29.05.2008 р. «Якименко проти України»; рішення Європейського суду з прав людини від 21.12.2006 р. «Мороз та інші проти України» та інші).

Враховуючи скорочені строки розгляду справ зазначеної категорії, суд вважає можливим розглянути справу за відсутності ОСОБА_1 .

При вирішенні питання про відповідальність особи, суд враховує характер вчиненого правопорушення, дані про особу, докази, які містяться в матеріалах справи.

Адміністративне стягнення є мірою відповідальності та застосовується з метою виховання особи, що вчинила адміністративне правопорушення, у дусі точного і неухильного додержання Конституції, законів України, поваги до прав, честі і гідності інших громадян, до правил співжиття, запобігання вчинення нових правопорушень як самим правопорушником, так і іншими особами.

Відповідно до ст. 33 КУпАП при накладенні адміністративного стягнення враховуються характер вчиненого правопорушення, особа порушника, ступінь його вини, майновий стан, обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність.

Вивчивши матеріали справи, суд дійшов висновку про те, що в діях ОСОБА_1 вбачається склад адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 160 КУпАП, його винність повністю доведена і підтверджується всією сукупністю доказів по справі.

Враховуючи характер вчиненого правопорушення, особу правопорушника, суд вважає, що ОСОБА_1 необхідно піддати адміністративному стягненню у вигляді штрафу у межах санкції ч. 1 ст. 160 КУпАП, оскільки це стягнення за встановлених обставин є необхідним і достатнім для перевиховання правопорушника та попередження вчинення нових правопорушень.

На підставі викладеного, керуючись статтями 160, 279, 283-285 КУпАП,

П О С Т А Н О В И В:

Визнати ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП: НОМЕР_1 , проживає за адресою: АДРЕСА_1 , винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 160 КУпАП.

Накласти на ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП: НОМЕР_1 , проживає за адресою: АДРЕСА_1 , адміністративне стягнення у вигляді штрафу у розмірі одного неоподатковуваного мінімуму доходів громадян, що становить 17,00 грн.

Стягнути з ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП: НОМЕР_1 , судовий збір у сумі 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 454,00 грн, в дохід держави.

Постанова може бути оскаржена протягом десяти днів з дня її винесення до Київського апеляційного суду.

Суддя О. Г. Скрипник