Справа № 444/823/21
Провадження № 3/444/466/2021
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

07 травня 2021 року суддя Жовківського районного суду Львівської області Олещук М. М., за участю секретаря судового засідання Мачіха Г.В., прокурора Ненчина Р.П., особи, яка притягається до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , його захисника - адвоката Савка Р.І., розглянувши у відкритому судовому засіданні матеріали справи, які надійшли від Управління стратегічних розслідувань у Львівській області про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, місце народження: с. Діброва, Сокальський район, Львівська область, місце проживання: АДРЕСА_1 , місце реєстрації: АДРЕСА_1 , місце роботи: ДП "Рава-Руське лісове господарство", посада старший майстер лісу, паспорт громадянина України серія та номер НОМЕР_1 , -

за ч. 1 ст. 172-6 Кодексу України про адміністративні правопорушення,

ВСТАНОВИВ :

ОСОБА_1 , будучи старшим майстром лісу ДП "Рава-Руське лісове господарство", являючись, згідно з підпунктом «е» пункту 1 частини 1 статті 3 Закону України «Про запобігання корупції», примітки до статті 172-6 КУпАП, суб`єктом

відповідальності за правопорушення, пов`язане з корупцією, в порушення вимог

ч. 1 ст. 45 Закону України «Про запобігання корупції», несвоєчасно, без поважних

причин, а саме 04.06.2020 року о 15:21 год. подав на офіційний веб-сайт Національного агентства з питань запобігання корупції щорічну декларацію особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, за 2019 рік, чим вчинив адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією, відповідальність за яке передбачена частиною 1 статті 172-6 Кодексу України про адміністративні правопорушення.

ОСОБА_1 в судовому засіданні свою вину у вчиненні адміністративного правопорушення не визнав. Пояснив, що він проживає у селі, доступ до мережі інтернет має тільки в телефоні, декларацію він намагався подати, але система за допомогою якої він заходив зі свого телефону, щоб подати декларацію дала збій. Тоді він намагався зайти в систему з інших телефонів і подати декларацію, однак, йому таке теж не вдалося. Після цього йому порадили звернутися до спеціаліста компютерщика, щоб він йому допоміг подати декларацію. Пояснив, що в нього були втрачені дані електронної пошти і тому треба було відновити ключ для подання декларації, але це все йому не вийшло зробити. Зазначив, що він не мав умислу на те, щоб не подати декларацію своєчасно. Пояснив, що розпочав дії для того, щоб подати декларацію приблизно за тиждень до 01.06.2020 року, підтвердив, що перший раз подавав декларацію, коли його приймали на роботу в ДП "Рава-Руське лісове господарство" 04.09.2019 року. За порадою до спеціаліста, який розбирається в комп`ютерах він звернувся до ОСОБА_2 , який працює в них на підприємстві та з його допомогою він відновив ключ для подання декларації. Зазначив, що в грудні місяці 2020 року до нього подзвонили і сказали, що на нього буде складено протокол за те, що він невчасно подав декларацію. З приводу того, що йому не вдавалось подати декларацію він офіційно в НАЗК не звертався.

Захисник ОСОБА_1 Савка Р.І. пояснив, що ОСОБА_1 є простий хлопець з села, він намагався подати декларацію, для цього робив всі необхідні дії, і дійсно таку декларацію подав 04.06.2020 року. Стверджує, що у ОСОБА_1 не було умислу на неподання декларації та він не мав наміру щось приховувати. Зазначає, що вина за дане правопорушення може бути тільки у формі умислу прямого чи непрямого, а вчинення такого діяння через необережність виключає притягнення особи до адміністративної відповідальності. Вважає, що пройшли строки для накладення на ОСОБА_1 адміністративного стягнення, передбачені ст. 38 КУпАП (в редакції, яка діяла на час спірних правовідносин), так як уповноваженим органам, зокрема НАЗК вже 05.06.2020 року було відомо про несвоєчасне подання декларації. Зазначає, що ОСОБА_1 повідомив про те, що буде складено протокол ОСОБА_3 , однак, мав би повідомити спеціально уповноважений орган НАЗК. Просив викликати та допитати в судовому засіданні ОСОБА_2 та ОСОБА_3 .

Прокурор Ненчин Р.П. в судовому засіданні щодо виклику ОСОБА_2 та ОСОБА_3 для надання пояснень заперечив, оскільки ОСОБА_1 та ОСОБА_2 є співробітниками та очевидно можуть перебувати у хороших відносинах (оскільки ОСОБА_2 надавав допомогу, хоч і не повинен був щодо подання декларації), останній є особою, зацікавленою у не притягненні ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності, а відтак не зможе повідомити суду інші відомості, ніж вказав у своєму поясненні ОСОБА_1 . Щодо виклику в судове засідання оперуповноваженого ОСОБА_3 , прокурор теж заперечив, оскільки відповідно до п.п.1 п.1. ч.1 ст. 255 КУпАП, органи внутрішніх справ (Національної поліції) уповноважені на складання адміністративних протоколів за ст.ст. 172-4 - 172-9 КУпАП. Також, відповідно до ч.2 ст.251 КУпАП, обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначені статтею 255 цього Кодексу. Таким чином, органи Національної поліції є уповноваженими органами, що мають право проводити перевірки та складати протоколи про адміністративні правопорушення, передбачені статтями 172-4 172-9 КУпАП, та збирати необхідні докази, що підтверджують факти їх вчинення.

Судом з метою всебічного, повного і об`єктивного з`ясування обставин справи вирішено здійснити виклик в судове засідання ОСОБА_2 та ОСОБА_3 .

Допитаний в судовому засіданні в якості свідка ОСОБА_3 пояснив, що протокол про адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією складений ним, як посадовою особою, яка відповідно до п.3 ч. 1 ст. 23 Закону України «Про національну поліцію», ст. 255 КУпАП має повноваження на складання такого протоколу. Зазначив, що відповідно до Положення про Управління стратегічних розслідувань у Львівській області Департаменту стратегічних розслідувань Національної поліції України, затвердженого наказом Департаменту стратегічних розслідувань Національної поліції України 06.11.2019 № 17, працівники Департаменту мають право складати протоколи про адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією. Пояснив, що для складання протоколу вживаються такі дії: проводиться збір інформації, встановлюється, що несвоєчасно подано особою декларацію, заходиться в реєстр декларацій, встановлюється особа, робиться запит по місцю роботи особи, з необхідністю надання посадової інструкції, наказу, щоб підтверджувало що дійсно особа працює, не звільнена, встановлюється чи особа відповідно до ст. 45 Закону України «Про запобігання корупції», є суб`єктом відповідальності, встановлюються причини та їх поважність щодо несвоєчасного подання декларації, після чого вже здійснюється складання протоколу. НАЗК також здійснює моніторинг несвоєчасного подання декларації. Зазначив, що безпосередньо до нього листів від НАЗК не поступало. Зазначив, що протокол про адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією складений відносно ОСОБА_1 11.03.2021 року та вручений йому 11.03.2021 року в м. Рава-Руська, пригадав, що такий вручено ОСОБА_1 на заправці. Зазначив, що ОСОБА_1 було вручено протокол та надано йому можливість надати пояснення щодо поважності причин несвоєчасного подання ним декларації, однак від дачі пояснень він відмовився. Пояснив, що приїхав в м. Рава-Руська з уже набраним на комп`ютері протоколом про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 . Зазначив, що оформлення матеріалів та збір інформації для оформлення матеріалів, що стала підставою для складення протоколу відносно ОСОБА_1 здійснював він. Пояснив, що в основному зв`язувався з ОСОБА_1 телефоном, запитував, коли він може з`явитись для надання пояснень, однак точної дати та кількості розмов не пригадує.

Допитаний в судовому засіданні в якості свідка ОСОБА_2 пояснив, що він працює в ДП "Рава-Руське лісове господарство" провідним інженером по автоматизованому управлінні технологічними процесами та комп`ютерно-інтеграційними технологіями, зазначив, що з ОСОБА_1 він знайомий, оскільки такий також працює в лісовому господарстві. Пояснив, що ОСОБА_1 звертався до нього за допомогою щодо подання декларації, вперше з таким ОСОБА_1 звернувся під кінець періоду декларування, приблизно за тиждень. Пояснив, що все, що він зміг з технічних питань пояснив ОСОБА_1 та допоміг. Пригадує, що у ОСОБА_1 були технічні проблеми з доступом до його електронної пошти. Він допоміг йому відновити доступ до електронної пошти, пояснив як виготовити електронний ключ, а далі вже ОСОБА_1 сам зробив електронний ключ для подання декларації. Пояснив, що за допомогою його робочого комп`ютера в лісгоспі, ОСОБА_1 зайшов на сайт Приват і завантажив ключ. Зазначив, що виготовлення ключа відбувається приблизно до години часу. Після цього, ОСОБА_1 подякував йому за допомогу і пішов. Другий раз ОСОБА_1 звернувся до нього вже через три дні, та сказав, що в нього немає доступу до електронної пошти. Він написав йому за допомогою телефону в додаток Вайбер, як написати лист в НАЗК, щоб замінити пошту на сайті НАЗК. Після цього, ОСОБА_1 звернувся до нього за допомогою щодо подання декларації вже після закінчення періоду декларування.

Прокурор Ненчин Р.П. в судовому засіданні зазначив, що підтримує свій письмовий висновок, який наданий суду 02.04.2021 року. Також зазначив, що протокол складений підставно з дотриманням вимог КУпАП. В діях ОСОБА_1 наявний склад адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 172-6 КУпАП, у зв`язку з чим останній підлягає притягненню до адміністративної відповідальності за вчинення адміністративного правопорушення, пов`язаного з корупцією. Зазначає, що ОСОБА_1 безумовно усвідомлював протиправний характер своєї бездіяльності, оскільки був ознайомлений з вимогами законодавства щодо строків подання декларації та настання передбаченої законом відповідальності за її несвоєчасне подання, передбачав можливість настання негативних для нього наслідків у вигляді притягнення до адміністративної відповідальності, та відкладаючи заповнення та подання декларації на останні дні визначеного законом строку, очевидно, що він свідомо допускав можливість настання цих наслідків. Матеріали справи не містять доказів, які б свідчили про те, що у ОСОБА_1 не було фізичної можливості подати декларацію вчасно. Пояснення ОСОБА_1 свідчать не лише про те, що поважні причини несвоєчасного подання декларації у нього відсутні, а й про те, що названими причинами він вводить суд в оману та такі спрямовані виключно на ухилення від відповідальності. Вчинення ОСОБА_1 правопорушення, пов`язаного з корупцією, є повністю доведеним зібраними в ході перевірки доказами, а відтак просить суд визнати ОСОБА_1 винним у вчиненні правопорушення, передбаченого ч.1 ст.172-6 КУпАП, та притягнути до адміністративної відповідальності.

Вислухавши доводи учасників судового засідання, пояснення свідків, дослідивши матеріали справи, оцінивши всі обставини у сукупності, вважаю, що в діях ОСОБА_1 наявний склад адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 176-2 КУпАП, з таких підстав.

Незважаючи на те, що ОСОБА_1 заперечує вину в скоєнні правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 172-6 Кодексу України про адміністративні правопорушення, його вина повністю доводиться зібраними доказами у справі та матеріалами справи, а саме:

- протоколом про адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією № 174 від 11.03.2021;

- поясненнями ОСОБА_1 в судовому засіданні 02.04.2021 року про те, що він був обізнаний із необхідністю подання щорічної декларації до 01.06.2020 року, намагався подати таку декларацію до 01.06.2021 року, розпочав дії для того, щоб подати декларацію приблизно за тиждень до 01.06.2020 року, підтвердив, що вже подавав електронну декларацію, коли його приймали на роботу в ДП "Рава-Руське лісове господарство" 04.09.2019 року;

- копією посадової інструкції старшого майстра лісу ДП "Рава-Руське лісове господарство";

- копією наказу (розпорядження) №77-к від 05.09.2019 року про прийняття на роботу ОСОБА_1 ;

- інформацією з сайту https://portal.nazk.gov.ua, з якої встановлено, що ОСОБА_1 подав декларацію за 2019 рік особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування 04.06.2020 року о 15:21 год.;

- скріншотом з офіційного сайту НАЗК;

- копією декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, за 2019 рік, ОСОБА_1 ;

- копією положення про Управління стратегічних розслідувань у Львівській області Департаменту стратегічних розслідувань Національної поліції України, затвердженого наказом Департаменту стратегічних розслідувань Національної поліції України 06.11.2019 № 17;

Відповідно до ст. 7 КУпАП, ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності. Застосування уповноваженими на те органами і посадовими особами заходів адміністративного впливу провадиться в межах їх компетенції, у точній відповідності з законом.

Відповідно ст. 248 КУпАП, розгляд справи про адміністративне правопорушення здійснюється на засадах рівності перед законом і органом (посадовою особою), який розглядає справу, всіх громадян незалежно від раси, кольору шкіри, політичних, релігійних та інших переконань, статі, етнічного та соціального походження, майнового стану, місця проживання, мови та інших обставин.

У ст. 1 Закону України «Про запобігання корупції» визначено поняття "правопорушення, пов`язаного з корупцією», а саме, - це діяння, що не містить ознак корупції, але порушує встановлені цим Законом вимоги, заборони та обмеження, вчинене особою, зазначеною у ч.1 ст. 3 цього Закону, за яке законом встановлено кримінальну, адміністративну, дисциплінарну та/або цивільно-правову відповідальність.

Так, ч. 1 ст. 172-6 КУпАП встановлено відповідальність за несвоєчасне подання без поважних причин декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування.

Відповідно до ч. 1 ст. 9 КУпАП, адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Диспозицією ч. 1 ст. 172-6 КУпАП форму вини не визначено та не передбачено наявність негативних наслідків вчиненого правопорушення, тобто вказане правопорушення може бути вчинено як умисно, так і з необережності, в тому числі через незнання законодавства. Таке адміністративне правопорушення є правопорушенням з формальним складом, для констатації наявності якого достатньо лише встановлення факту несвоєчасного подання декларації (порушення вимоги закону). Встановлення ж суспільно-небезпечних наслідків та з`ясування форми вини не вимагається.

Відповідно до ст. 68 Конституції України, кожен зобов`язаний неухильно додержуватися Конституції України та законів України, не посягати на права і свободи, честь і гідність інших людей.

Незнання законів не звільняє від юридичної відповідальності.

Відповідно до частини 1 статті 45 Закону України «Про запобігання корупції», особи зазначені у пункті 1, підпунктах «а» і «в» пункту 2, пункті 5 частини першої статті 3 цього Закону, зобов`язані щорічно до 1 квітня подавати шляхом заповнення на офіційному веб-сайті Національного агентства з питань запобігання корупції декларацію особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, за минулий рік за формою, що визначається Національним агентством.

Відповідно до пункту 5 ч. 1 ст. 12 Закону України «Про запобігання корупції», Національне агентство з метою виконання покладених на нього повноважень має право приймати з питань, що належать до його компетенції, обов`язкові для виконання нормативно-правові акти.

Відповідно до підпункту 1 пункту 5 розділу II Порядку формування, ведення та оприлюднення (надання) інформації Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, затвердженого Рішенням Національного агентства з питань запобігання корупції № 3 від 10.06.2016 року, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 15.07.2016 за № 959/29089, щорічна декларація суб`єкта декларування подається у період з 00 годин 00 хвилин 01 січня до 00 годин 00 хвилин 01 квітня року, наступного за звітним роком. Така декларація охоплює звітний рік (період з 01 січня до 31 грудня включно), що передує року, в якому подається декларація, та містить інформацію станом на 31 грудня звітного року.

Відповідно до Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на запобігання виникненню і поширенню коронавірусної хвороби (СOVID-19)» від 17.03.2020 року, декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, які відповідно до статті 45 Закону України «Про запобігання корупції» подаються за минулий рік до 1 квітня, у 2020 році суб`єкти декларування подають до 1 червня.

Ураховуючи наведене, ОСОБА_1 зобов`язаний був подати щорічну декларацію особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, за 2019 рік в період з 00:00 год. 01.01.2020 року до 00:00 год. 01.06.2020 року.

Однак, як встановлено з даних Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, ОСОБА_1 подав щорічну декларацію особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, за 2019 рік, лише 04.06.2020 о 15:21 год., тобто несвоєчасно.

Таким чином, обов`язком суб`єкта декларування є у встановлений термін - до 01.06.2020 року подати декларацію. У даному ж випадку декларація подана ОСОБА_1 несвоєчасно у конкретний день поза межами встановленого законом строку 04.06.2020 року, а тому саме цей день є днем вчинення правопорушення, про що правильно зазначено у протоколі.

Для встановлення наявності складу правопорушення необхідно не лише встановити факт несвоєчасного подання декларації, але й з`ясувати наявність/відсутність поважних причин такого несвоєчасного подання.

Однак відповідальний підрозділ (особа) за місцем роботи не уповноважений на проведення перевірки щодо наявності/відсутності поважних причин, а лише на повідомлення НАЗК про сам факт несвоєчасного подання працівником декларації. Наявність/відсутність поважних причин несвоєчасного подання декларації можливо встановити лише в ході перевірки, проведення якої здійснюється у даному випадку уповноваженими особами органів Національної поліції України.

Згідно з ч. 4 ст. 38 КУпАП, адміністративне стягнення за вчинення правопорушення, пов`язаного з корупцією, а також правопорушень, передбачених статтями 212-15, 212-21 цього Кодексу, може бути накладено протягом шести місяців з дня його виявлення, але не пізніше двох років з дня його вчинення.

Відповідно до Закону України «Про національну поліцію» та КУпАП, поліція, відповідно до покладених на неї завдань, зокрема, вживає заходів з метою виявлення та припинення адміністративних правопорушень; поліцейський може опитати особу, якщо існує достатньо підстав вважати, що вона володіє інформацією, необхідною для виконання поліцейських повноважень; органи Національної поліції уповноважені на складання адміністративних протоколів за ст.ст. 17241729 КУпАП; обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначені статтею 255 цього Кодексу.

Згідно з роз`ясненнями Комітету Верховної Ради України з питань законодавчого забезпечення правоохоронної діяльності, скерованим 11.09.2018 року голові Національної поліції України, визначений статтею 254 КУпАП строк для складання протоколу починає свій відлік лише після того, як в посадової особи, уповноваженої складати протокол, буде достатньо фактичних даних для висновку про наявність в діях чи бездіяльності особи вини у вчиненні правопорушення, наявності всіх достатніх даних для заповнення та складання протоколу, а моментом виявлення особи, яка вчинила адміністративне правопорушення є момент, коли особа, уповноважена на складання протоколу, здобула можливість за участі особи, яка вчинила адміністративне правопорушення, здійснити дії, визначені частинами 2-4 статті 256 КУпАП, в тому числі щодо надання пояснень.

Тобто складенню протоколу про адмінправопорушення передує проведення перевірки. При цьому, строків її проведення, збирання інформації для підтвердження наявності чи відсутності ознак такого правопорушення перед складенням адмінпротоколу про таке правопорушення не передбачено ні КУпАП, ні Законом України «Про запобігання корупції».

Адміністративне провадження розпочинається складанням протоколу про адміністративне правопорушення, пов`язаного з корупцією, в якому фіксується подія правопорушення (сукупність фактичних обставин, які вказують на наявність у діянні складу адміністративного правопорушення). Дії уповноваженої особи, що має право складати протоколи, до моменту його складення можуть свідчити лише про виявлені окремі ознаки правопорушення. Але факт, що виявлене діяння містить склад адміністративного правопорушення (встановлено об`єкт, об`єктивну сторона, суб`єкт, суб`єктивну сторона), зазначається тільки при складанні протоколу і саме з дати його складання слід рахувати строк накладання стягнення, який зазначається при складенні протоколу про адміністративне правопорушення.

Відповідно до ч. 6 ст. 13 Закону України «Про судоустрій та статус суддів», висновки щодо застосування норм права, викладені у постановах Верховного Суду, враховуються іншими судами при застосуванні таких норм права.

Верховний Суд у постанові в справі №815/5818/15 від 10.06.2019 року зазначив, що рапорт та лист органів МВС не відносяться до документів, які фіксують об`єктивну та суб`єктивну сторону правопорушення та не є матеріалами правоохоронних органів, які є підставою для прийняття рішення про застосування фінансових санкцій. Разом з тим, протокол є основною і обов`язковою формою фіксації факту адміністративного правопорушення, який повинен відповідати вимогам, що висуваються до його процесуальної форми і змісту і регламентовані статтями 254-256 Кодексу України про адміністративні правопорушення.

Фактичним моментом виявлення вчиненого правопорушення за статтею 172-6 КУпАП є дата з`ясування всіх необхідних даних, зібрання доказів щодо наявності (або відсутності) ознак складу правопорушення, що у свою чергу співпадає з датою складання протоколу, оскільки за вимогами ч. 1 ст. 254 КУпАП протокол уповноваженою особою складається саме про вчинення правопорушення.

Тобто, моментом виявлення правопорушення є момент складення протоколу, оскільки зібрані матеріали (в т.ч. пояснення особи та надані нею докази) та фактичні дані потребують ґрунтовного аналізу і опрацювання, після чого може бути зроблено висновок про наявність у діях особи складу адміністративного правопорушення. Процесуально такий висновок оформляється у вигляді протоколу про адміністративне правопорушення.

Ураховуючи наведене, твердження ОСОБА_4 та його захисника про те, що моментом виявлення правопорушення є не 11.03.2021 року - момент складення протоколу, оскільки уповноваженим органам, зокрема НАЗК вже 05.06.2020 року було відомо про несвоєчасне подання декларації, не ґрунтуються на нормах чинного законодавства.

Таким чином, датою виявлення правопорушення є дата складання протоколу, 11 березня 2021 року, так як на момент складання протоколу про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 були зібрані всі необхідні докази, що в сукупності свідчать про всі ознаки адміністративного правопорушення.

Опрацюванням відомостей з Єдиного державного Реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, встановлено, що ОСОБА_1 , в порушення вимог ч. 1 ст. 45 Закону України «Про запобігання корупції», несвоєчасно, без поважних причин, а саме 04.06.2020 року 15:21 год., подав на офіційний веб-сайт Національного агентства з питань запобігання корупції щорічну декларацію особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, за 2019 рік, чим вчинив адміністративне правопорушення пов`язане з корупцією, передбачене частиною 1 статті 172-6 КУпАП.

Таким чином, враховуючи те, що протокол складено 11.03.2021 року, то ні 3-місячний (згідно з ст. 38 КУпАП у попередній редакції), ні 6-місячний строк, встановлений ч.4 (раніше ч.3) ст.38 КУпАП для накладення адміністративного стягнення, на час розгляду судом справи, не сплив.

Захисником ОСОБА_1 адвокатом Савкою Р.І. подано до суду пояснення, в якому зазначено, що навіть якщо ОСОБА_1 і не подав своєчасно декларацію, то це було з його необережності з поважних причин, але аж ніяк не через умисел, а тим більше, що така декларація була подана через три дні після настання граничного строку, і будь-які негативні наслідки від цього не наступили. Якщо припустити, що в діях ОСОБА_1 є формальний склад адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 172-6 КУпАП, однак за своєю сутністю, з врахуванням обставин справи, воно є малозначним, оскільки носить разовий характер, було вчинено вперше, обумовлено відсутністю необхідних знань та умінь щодо подання такої декларації, відсутністю комп`ютерної техніки із з`єднанням Інтернет, постійним робочим місцем в лісі, спробою подати таку декларація вчасно хоча і в останній тиждень, та подання такої через три дні після закінчення граничного строку. Захисник зазначає, що з урахуванням ст. 22 КУпАП ОСОБА_1 має бути звільнений від адміністративної відповідальності за малозначністю, обмежившись щодо нього попередженням.

Щодо наведених пояснення, суд зазначає наступне.

Одним з основоположних принципів діяльності із запобігання і протидії правопорушенням, пов`язаним з корупцією є невідворотність відповідальності за вчинення таких правопорушень, оскільки ці правопорушення несуть негативні наслідки, які можуть виявитися у підриві авторитету державних органів та органів місцевого самоврядування та зашкодити суспільним інтересам, а отже не можуть бути визнані як малозначні.

Відтак, незалежно від виду суб`єкту та його службової діяльності, рангу та інших характеристик його обов`язком є діяти лише в рамках закону.

А тому, підстави, які наведені захисником Ващишин М.П. для визнання вчиненого корупційного адміністративного правопорушення, малозначним - відсутні.

Датою вчинення адміністративного правопорушення, пов`язаного з корупцією є 15:21 год. 04.06.2020 року.

Судом на підставі досліджених доказів встановлено, що поважні причини щодо несвоєчасного подання декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, за 2019 рік у ОСОБА_1 відсутні.

Поясненнями свідків, які допитані в судовому засіданні, не спростовується обов`язок ОСОБА_1 як суб`єкта декларування відповідно до чинного законодавства на подання щорічної декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування.

Пояснення ОСОБА_1 щодо поважності пропуску ним строку для подання декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, за 2019 рік, суд розцінює як такі, що надані ним з метою уникнення від адміністративної відповідальності.

Місцем вчинення адміністративного правопорушення, пов`язаного з корупцією, передбаченого частиною 1 статті 172-6 КУпАП, є ДП «Рава-Руське лісове господарство», яке знаходиться за адресою: Львівська область, Львівський район, м. Рава-Руська, вул. Володимира Великого, 85, оскільки обов`язок подавати декларацію особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, за 2019 рік, у ОСОБА_1 виник у зв`язку із перебуванням на посаді старшого майстра лісу ДП «Рава-Руське лісове господарство».

Вина ОСОБА_1 у вчиненому ним правопорушенні полягає в тому, що він несвоєчасно подав без поважних причин декларацію особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування.

Кваліфікація дій ОСОБА_1 за ч. 1 ст. 172-6 Кодексу України про адміністративні правопорушення є правильною.

Обставин, що виключають адміністративну відповідальність, не встановлено.

Обставин, що обтяжують чи пом`якшують відповідальність, не встановлено.

Підстав для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудовому колективу немає.

Підстав звільнення від адміністративної відповідальності не встановлено.

Санкцією ч. 1 ст. 172-6 Кодексу України про адміністративні правопорушення передбачено стягнення у виді накладення штрафу в розмірі від п`ятдесяти до ста неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Призначаючи вид та міру стягнення правопорушнику, враховую відсутність обставин, що обтяжують чи пом`якшують відповідальність, а також характер та ступінь суспільної небезпеки скоєного правопорушення, особу правопорушника, який працює, вперше протягом року притягується до адміністративної відповідальності, а відтак приходжу до висновку, що на ОСОБА_1 необхідно накласти адміністративне стягнення у виді штрафу в межах санкції ч. 1 ст. 172-6 Кодексу України про адміністративні правопорушення, за якою він притягується до відповідальності, що буде достатнім для його виправлення та запобігатиме вчиненню ним в подальшому адміністративних правопорушень.

Відповідно до ст.40-1 КУпАП, пункту 5 ч. 2 ст.4 Закону України "Про судовий збір з останніми змінами та доповненнями, у разі ухвалення судом постанови про накладення адміністративного стягнення з правопорушника стягується судовий збір - 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Станом на 01.01.2021 року прожитковий мінімум для працездатних осіб відповідно до ст. 7 Закону України "Про державний бюджет України на 2021 рік" становить 2 270, 00 грн., а тому з правопорушника в користь держави належить стягнути судовий збір в розмірі 454 грн. 00 коп.

Керуючись ст.ст.7, 9, 27, 40-1, ч. 1 ст. 172-6 , 280, 283, 284, 307, 308-310 Кодексу України про адміністративні правопорушення, суддя,

ПОСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 визнати винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.172-6 Кодексу України про адміністративні правопорушення, та застосувати до нього адміністративне стягнення у виді штрафу в розмірі п`ятдесяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 850 (вісімсот п`ятдесят) грн. 00 коп., в дохід держави.

Стягнути з ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , проживає: АДРЕСА_1 , працює в ДП "Рава-Руське лісове господарство", посада старший майстер лісу, паспорт громадянина України серія та номер НОМЕР_1 ) 454 /чотириста п`ятдесят чотири/ гривні 00 коп. судового збору, який сплачується за місцем розгляду справи та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України.

Постанова судді у справі про адміністративне правопорушення може бути оскаржена протягом десяти днів з дня винесення постанови особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником, а також прокурором у випадках, передбачених частиною п`ятою статті 7 та частиною першою статті 287 цього Кодексу. Апеляційна скарга, подана після закінчення цього строку, повертається апеляційним судом особі, яка її подала, якщо вона не заявляє клопотання про поновлення цього строку, а також якщо у поновленні строку відмовлено.

Апеляційна скарга подається до Львівського апеляційного суду через Жовківський районний суд Львівської області.

Штраф має бути сплачений порушником не пізніше як через п`ятнадцять днів з дня вручення йому постанови про накладення штрафу, крім випадків, передбачених статтею 300-1 цього Кодексу, а в разі оскарження такої постанови - не пізніш як через п`ятнадцять днів з дня повідомлення про залишення скарги без задоволення.

У разі несплати правопорушником штрафу у цей строк, постанова про накладення штрафу надсилається до виконання органу державної виконавчої служби за місцем проживання порушника, роботи або за місцезнаходженням його майна в порядку, встановленому законом.

Строк виконання постанови протягом трьох місяців з наступного дня після набрання постановою законної сили.

У порядку примусового виконання постанови про стягнення штрафу за вчинення адміністративного правопорушення з правопорушника стягується:

подвійний розмір штрафу, визначеного у відповідній статті цього Кодексу та зазначеного у постанові про стягнення штрафу;

витрати на облік зазначених правопорушень. Розмір витрат на облік правопорушень визначається Кабінетом Міністрів України.

Суддя: Олещук М. М.