Справа № 709/304/21
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

06 травня 2021 року смт Чорнобай

Суддя Чорнобаївського районного суду Черкаської області Романова О.Г., розглянувши адміністративні матеріали, що надійшли від Відділу поліцейської діяльності № 2 Золотоніського РВП ГУНП в Черкаській області, про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який проживає за адресою:

АДРЕСА_1 , українець, громадянин України, не працюючий, ідентифікаційний номер НОМЕР_1 ,

за ст. 173 Кодексу України про адміністративні правопорушення (далі - КУпАП), -

в с т а н о в и в:

До Чорнобаївського районного суду Черкаської області надійшли адміністративні матеріали про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за ст. 173 КУпАП.

Відповідно до протоколу про адміністративне правопорушення від 18 березня 2021 року серії ВАБ № 271924 ОСОБА_1 12 лютого 2021 року близько 19:00 год., за адресою:

вул. Комашка, с. Велика Бурімка, вчиняв хуліганські дії, а саме: виражався нецензурною лайкою та погрожував фізичною розправою ОСОБА_2 , чим вчинив правопорушення, передбачене ст. 173 КУпАП.

У судове засідання, призначене на 07 квітня 2021 року, ОСОБА_1 не з`явився, про дату, час та місце розгляду справи повідомлявся шляхом направлення повістки на адресу, зазначену у протоколі про адміністративне правопорушення, проте вказана повістка повернулася до Чорнобаївського районного суду Черкаської області без вручення.

У судове засідання, призначене на 22 квітня 2021 року, ОСОБА_1 не з`явився, про дату час та місце розгляду справи повідомлявся шляхом направлення повістки на адресу, зазначену у протоколі про адміністративне правопорушення, проте вказана повістка повернулася до Чорнобаївського районного суду Черкаської області без вручення у зв`язку із відмовою адресата від вручення. Крім цього, ОСОБА_1 повідомлявся про дату, час та місце розгляду справи шляхом направлення SMS-повідомлення на номер телефону, вказаний у протоколі про адміністративне правопорушення.

У судове засідання, призначене на 06 травня 2021 року, ОСОБА_1 не з`явився, про дату час та місце розгляду справи повідомлявся шляхом направлення повістки на адресу зазначену у протоколі про адміністративне правопорушення та розміщенням Оголошення про виклик на веб-порталі «Судова влада». Крім цього, постановою Чорнобаївського районного суду Черкаської області від 22 квітня 2021 року ОСОБА_1 піддавався приводу у судове засідання призначене на 06 травня 2021 року, який працівниками поліції залишився не виконаний у зв`язку з відсутністю ОСОБА_1 за місцем свого проживання.

Згідно зі ст. 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" суди застосовують при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод та практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

У рішенні Європейського суду з прав людини від 3 квітня 2008 року у справі "Пономарьов проти України" наголошено, що сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.

Відповідно до рішення Європейського суду з прав людини від 08 листопада 2005 року у справі "Смірнов проти України", згідно з положеннями частини першої статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмет спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи, є порушенням п. 1 ст. 6 даної Конвенції.

Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях, зокрема "Юніон Аліментаріа проти Іспанії" (Alimentaria Sanders S.A. v. Spain") від 07 липня 1989 року, виходить з того, що у випадках коли поведінка учасників судового засідання свідчить про умисний характер їх дій направлений на невиправдане затягування процесу чи зловживання своїм процесуальним правом, суд має реагувати на вказані випадки законними засобами, аби не було знівельовано ключовий принцип верховенства права, в тому числі проводити судове засідання у відсутність особи, якщо таке затягування може нашкодити справі чи іншим учасникам справи.

Водночас ЄСПЛ зазначає у п. 35 вказаного вище рішення, що праву особи на справедливий і публічний розгляд її справи упродовж розумного строку кореспондується обов`язок добросовісно користуватися наданими законом процесуальними правами, утримуватись від дій, що зумовлюють затягування судового процесу, та вживати надані процесуальним законом заходи для скорочення періоду судового провадження .

Відповідно до вимог ст. 268 КУпАП справа про адміністративне правопорушення розглядається в присутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності. Під час відсутності цієї особи справу може бути розглянуто лише у випадках, коли є дані про своєчасне її сповіщення про місце і час розгляду справи і якщо від неї не надійшло клопотання про відкладення розгляду справи. При розгляді справ про адміністративні правопорушення, передбачені ч. 1 ст. 44, ст.ст. 51, 146, 160, 172-4 - 172-9, 173, 173-2, ч. 3 ст. 178, ст.ст. 185, 185-1, ст.ст. 185-7, 187 цього Кодексу, присутність особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, є обов`язковою.

Враховуючи положення ст. 268 КУпАП та прецедентну практику ЄСПЛ, оскільки

ОСОБА_1 був обізнаним, що відносно нього складено протокол про адміністративне правопорушення, який направлений до суду, жодних заяв чи клопотань на адресу суду не направив, суд вважає за можливе розглянути справу без участі ОСОБА_1 .

Відповідно до ч. 3 ст. 268 КУпАП у судовому засіданні у якості свідка було допитано потерпілого ОСОБА_2 , який пояснив, що дійсно 12 лютого 2021 року у його домоволодінні перебували його знайомі ОСОБА_3 з чоловіком. Близько 19:00 год. ОСОБА_2 почув, що до його подвір`я хтось зайшов. Вийшовши з будинку, а потім з подвір`я на вулицю Комашка він побачив ОСОБА_1 , який став ображати його нецензурною лайкою та погрожувати фізичною розправою. Крім цього, ОСОБА_1 ображав нецензурною лайкою та погрожував фізичною розправою ОСОБА_3 .

У судовому засіданні було досліджено відеозапис наданий Відділом поліцейської діяльності № 2 Золотоніського РВП ГУНП в Черкаській області та який наявний в матеріалах справи. Відповідно до відомостей, які містить зазначений відеозапис, ОСОБА_1 відмовився вийти зі свого домоволодіння та бути присутнім під час складання протоколу про адміністративне правопорушення.

Дослідивши адміністративні матеріали, заслухавши пояснення ОСОБА_2 , суд встановив наступні обставини.

Відповідно до ст. 173 КУпАП дрібне хуліганство, тобто нецензурна лайка в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян тягне за собою накладення штрафу від трьох до семи неоподатковуваних мінімумів доходів громадян або громадські роботи на строк від сорока до шістдесяти годин, або виправні роботи на строк від одного до двох місяців з відрахуванням двадцяти процентів заробітку, або адміністративний арешт на строк до п`ятнадцяти діб.

Відповідно до ст. 278 КУпАП, орган (посадова особа) при підготовці до розгляду справи про адміністративне правопорушення вирішує питання чи правильно складений протокол та інші матеріали справи про адміністративне правопорушення.

Згідно з ст. 245 КУпАП, завданням провадження в справах про адміністративне правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що спричиняють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян в дусі додержання законів, зміцнення законності.

У відповідності до ч. 1 ст. 256 КУпАП,- у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються: дата і місце його складення, посада, прізвище, ім`я, по батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності (у разі її виявлення); місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих, якщо вони є; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості, необхідні для вирішення справи. Якщо правопорушенням заподіяно матеріальну шкоду, про це також зазначається в протоколі.

Як зазначено в ч. 2 ст. 251 КУпАП, обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених ст. 255 КУпАП і не може бути перекладений на суд.

У свою чергу, протокол про адміністративне правопорушення, визначає межі судового розгляду і є доказом у справі.

Так, відповідно до протоколу прийняття заяви про вчинене кримінальне правопорушення або таке що готується від 25 лютого 2021 року, письмових пояснень ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , працівникам поліції саме 25 лютого 2021 року встановлено що ОСОБА_1 міг бути причетним до вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП.

Відповдіно до ч. 2 ст. 254 КУпАП протокол про адміністративне правопорушення, у разі його оформлення, складається не пізніше двадцяти чотирьох годин з моменту виявлення особи, яка вчинила правопорушення, у двох примірниках, один із яких під розписку вручається особі, яка притягається до адміністративної відповідальності.

Всупереч вказаним вище вимогам протокол про адміністративне правопорушення серії ВАБ № 271924 складено лише 18 березня 2021 року, тобто із значним порушенням встановленого строку. У матеріалах справи відсутні будь-які відомості стосовно причин складення протоколу із суттєвим пропуском строку, передбаченого положеннями ч. 2 ст. 254 КУпАП.

Крім цього, із аналізу змісту ст. 173 КУпАП вбачається, що об`єктивною стороною складу адміністративного правопорушення передбаченого вказаною статтею є нецензурна лайка в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Проявом хуліганських дій є будь які протиправні дії, спрямовані на порушення громадського порядку.

Громадський порядок - це обумовлена потребами суспільства система врегульованих правовими та іншими соціальними нормами система відносин, що складаються у громадських місцях в процесі спілкування людей, і яка має на меті забезпечення спокійної обстановки суспільного життя, нормальних умов для праці і відпочинку людей, для діяльності державних органів, а також підприємств, установ та організацій.

Суб`єктивна сторона правопорушення характеризується наявністю вини у формі прямого або непрямого умислу. Особа усвідомлює, що її дії протиправні, вона передбачає, що в результаті їх здійснення будуть порушені громадський порядок і прагне до цього. Елементом суб`єктивної сторони дрібного хуліганства є також мотив задоволення індивідуальних потреб самоствердження шляхом ігнорування гідності інших людей.

Таким чином обов`язковою умовою настання відповідальності за ст. 173 КУпАП, є зокрема, вчинення дій, внаслідок яких порушено громадський порядок та спокій громадян.

Проте, із протоколу про адміністративне правопорушення від 18 березня 2021 року серії ВАБ № 271924 вбачається, що ОСОБА_1 виражався нецензурною лайкою та погрожував фізичною розправою ОСОБА_2 . При цьому протокол про адміністративне правопорушення не містить відомостей про те, чи було порушено громадський порядок та спокій громадян.

Суд звертає увагу, що протокол про адміністративне правопорушення є важливим доказом по справі, який по суті є обвинувальним актом, оскільки саме на підставі протоколу здійснюється розгляд справи по суті, а в даному випадку протокол був складений з істотним порушенням вимог Кодексу України про адміністративні правопорушення, оскільки був складений із порушенням строку встановленим ч. 2 ст. 254 КУпАП. Крім цього, при складанні протоколу про адміністративне правопорушення, посадовою особою Відділу поліцейської діяльності № 2 Золотоніського РВП ГУНП в Черкаській області у фабулі адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП не в повному обсязі зазначена його об`єктивна сторона, а саме: чи порушено діями особи, на яку складений протокол про адміністративне правопорушення, громадський порядок і спокій громадян.

Згідно зі ст. 62 Конституції України обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Згідно з частиною першою статті 7 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом.

При оцінці доказів суд, як правило, застосовує критерії доведення "поза розумним сумнівом". Проте, така доведеність може випливати із співіснування достатньо переконливих, чітких і узгоджених між собою висновків чи схожих неспростовних презумцій факту (рішення ЄСПЛ від 21 липня 2011 року по справі "Коробов проти України"). Приймаючи до уваги дане рішення, суд керується саме цим принципом "поза розумним сумнівом", зміст якого також сформульований у п. 43 рішення Європейського суду з прав людини від 14 лютого 2008 року у справі "Кобець проти України". Зокрема, доведення має випливати із сукупності ознак чи неспростовних презумцій, достатньо вагомих, чітких і узгоджених між собою.

Згідно зі ст. 280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати в першу чергу чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні.

У справах «Малофєєва проти Росії»(«Malofeyevav.Russia», рішення від 30.05.2013, заява № 36673/04) та «Карелін проти Росії»(«Karelinv.Russia», заява № 926/08, рішення від 20.09.2016) Європейський суд з прав людини, серед іншого, зазначив, що у випадку, коли викладена в протоколі фабула адміністративного правопорушення не відображає всіх істотних ознак складу правопорушення, суд не має права самостійно редагувати її, а так само не може відшукувати докази на користь обвинувачення, оскільки це становитиме порушення права на захист (особа не може належним чином підготуватися до захисту) та принципу рівності сторін процесу (оскільки особа має захищатися від обвинувачення, яке підтримується не стороною обвинувачення, а фактично судом).

Однією з обставин, що виключають провадження в справі про адміністративне правопорушення згідно з п. 1 ст. 247 КУпАП, є відсутність події і складу адміністративного правопорушення.

Дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку про відсутність в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, а тому провадження відносно ОСОБА_1 підлягає закриттю у відповідності до п. 1 ст. 247 КУпАП, в зв`язку з відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.173-2, 221, 245, 247, 280, 283-284 КУпАП, суд,-

п о с т а н о в и в:

Провадження у справі про адміністративне правопорушення стосовно ОСОБА_1 за ст. 173 КУпАП - закрити на підставі п.1 ст. 247 КУпАП у зв`язку з відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Постанова може бути оскаржена до Черкаського апеляційного суду через Чорнобаївський районний суд Черкаської області протягом десяти днів з дня винесення постанови.

Суддя О.Г. Романова