КРИНИЧАНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД ДНІПРОПЕТРОВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
Справа № 178/961/21
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

30 липня 2021 року суддя Криничанського районного суду Дніпропетровської області Лісняк В.В., розглянувши адміністративний матеріал, що надійшов з відділення поліції № 6 Камянського районного управління поліції ГУНП в Дніпропетровській області відносно:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , не працюючого, проживаючого в АДРЕСА_1 ,

за ч.1 ст.191 КУпАП, -

В С Т А Н О В И В :

Згідно протоколу про адміністративне правопорушення серії ВАБ № 539692 від 29.06.2021 року, гр. ОСОБА_1 29.06.2021 року о 17:30 год. порушив умови зберігання вогнепальної мисливської зброї ІЖ-17, 12 калібр, NE НОМЕР_1 за місцем зберігання в АДРЕСА_1 , що виявилося у перенесенні сейфу замком, у зв`язку із чим можливий доступ сторонніх осіб, оскільки двері сейфу не зачинені, чим порушено Інструкцію «Про порядок виготовлення, придбання, зберігання обліку, перевезення та використання вогнепальної зброї», затвердженої наказом № 622 від 21.08.1998 р. МВС України, а саме п.12.1. «власник зброї повинен забезпечити її безумовну схоронність».

ОСОБА_1 в судовому засіданні пояснив, що протокол складений відносно нього не законно. 29.06.2021 р. на своєму автомобілі він їхав в смт.Божедарівка з дружиною додому. Їх зупинив поліцейський ОСОБА_2 через те, що він їхав з не пристебнутим ременем безпеки. На доводи зворотнього та їх заперечення, ОСОБА_2 розсердився та сказав, що буде їхати та вилучати у нього зброю. Приїхавши до нього додому ОСОБА_2 до будинку не заходив, він сам виніс з будинку рушницю, розбив її і віддав поліцейському. 29.06.2021 р. ОСОБА_2 до будинку не заходив, не оглядав сейф та рушницю, свідки також не заходили в будинок, сейф не бачили.

Свідок ОСОБА_3 в судовому засіданні пояснила, що 29.06.2021 р. вона знаходилася біля двору гр. ОСОБА_1 , куди її запросили працівники поліції поставити підпис в протоколі, до будинку вона не заходила, як було вилучено зброю вона не бачила, де зброя зберігалась та сейф вона не знає.

Свідок ОСОБА_4 в судовому засіданні пояснила, що 29.06.2021 р. їх автомобіль зупинили поліцейські через те, що він їхав з не пристебнутим ременем. Вони попросили поліцейських показати відео з записом правопорушення, почали відстоювати свою точку зору, але поліцейському ОСОБА_2 це не сподобалось, він сказав, що поїде вилучати зброю. 29 червня 2021 року поліцейського ОСОБА_2 у їхньому будинку не було, сейф не оглядав, понятих та свідків не було, чоловік сам виніс рушницю, розбив її молотом та віддав поліцейському.

Заслухавши пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, оцінюючи зібрані по справі докази в їх повній сукупності, оглянувши матеріали справи, суд приходить до таких висновків.

У відповідності до ст.ст. 7, 245 КУпАП, провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності, завданням якого є своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом.

Нормами ст.280 КУпАП визначено, що орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язані з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Згідно ст.ст. 9, 247 КУпАП, адміністративним правопорушенням визнається винна (умисна або необережна) дія або бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність. Провадження у справі про адміністративне правопорушення не може бути почато, а розпочате підлягає закриттю у разі відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

В силу вимог ч.2 ст.254 КУпАП, обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу.

Відповідно до ст. 7 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

Протокол про адміністративне правопорушення є одним із доказів в справі про адміністративне правопорушення на підставі якого встановлюються обставини, що мають значення для справи (частина перша статті 251 КУпАП).

Постанова судді, згідно з ст.283 КУпАП, має ґрунтуватися на обставинах, встановлених при розгляді справи, тобто на достатніх і беззаперечних доказах.

У справі «Малофєєва проти Росії» (рішення від 30.05.2013 р., заява № 36673/04) ЄСПЛ зазначив, що у випадку, коли викладена в протоколі фабула адміністративного правопорушення не відображає всіх істотних ознак складу правопорушення, суд не має права самостійно редагувати її, а так само не може відшукувати докази на користь обвинувачення, оскільки це становитиме порушення права на захист (особа не може належним чином підготуватися до захисту) та принципу рівності сторін процесу (оскільки особа має захищатися від обвинувачення, яке підтримується не стороною обвинувачення, а фактично судом).

Розгляд справи про адміністративне правопорушення здійснюється щодо особи в межах протоколу про адміністративне правопорушення, який є єдиною підставою для ініціювання притягнення особи до адміністративної відповідальності, окрім виключень, зазначених у ст.258 КУпАП. Протокол про адміністративне правопорушення як підстава для притягнення особи до відповідальності та як один із засобів доказування (ст. ст.251 КУпАП) у будь-якому разі повинен відповідати вимогам ст.256 КУпАП .

Відповідно до ст.256 КУпАП в протоколі про адміністративне правопорушення зазначається: дата і місце його складання, посада, прізвище, ім`я, по-батькові особи, яка склала протокол, відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності, місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення, нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення, прізвища, адреси свідків і потерпілих, якщо вони є, пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, інші відомості, необхідні для вирішення справи.

Крім того, у зв`язку із застосуванням принципу презумпції невинуватості саме посадова особа, яка склала протокол про адміністративне правопорушення, повинна зібрати докази наявності події і складу адміністративного правопорушення, винуватості особи (ч.2 ст. 251 КУпАП), тобто довести наявність законних підстав для притягнення особи до адміністративної відповідальності.

Частиною 1 ст.191 КУпАП передбачена відповідальність за порушення правил зберігання, носіння або перевезення нагородної, вогнепальної мисливської чи холодної зброї, а також пневматичної зброї калібру понад 4,5 міліметра і швидкістю польоту кулі понад 100 метрів за секунду і бойових припасів громадянами, які мають дозвіл органів внутрішніх справ на зберігання зазначеної зброї.

Разом з цим, вказана стаття передбачає відповідальність саме за порушення відповідних правил зберігання, носіння або перевезення зброї, тобто є бланкетною нормою і відсилає до нормативно-правового акту, що регулює певні правовідносини, однак уповноваженою особою на складання протоколу про адміністративне правопорушення не зазначено конкретні норми правил чи інструкцій не дотримані ОСОБА_1 .

Порядок зберігання зброї визначено Інструкцією «Про порядок виготовлення, придбання, зберігання, обліку, перевезення та використання вогнепальної, пневматичної, холодної і охолощеної зброї, пристроїв вітчизняного виробництва для відстрілу патронів, споряджених гумовими чи аналогічними за своїми властивостями метальними снарядами несмертельної дії, та патронів до них, а також боєприпасів до зброї, основних частин зброї та вибухових матеріалів», що затверджена наказом МВС № 622 від 21.08.98.

Однак, без посилання на конкретні норми вказаної інструкції не можливо встановити у чому саме обвинувачується особа. Отже, в протоколі про адміністративне правопорушення не зазначено суть правопорушення, а формулювання обвинувачення у викладеній в протоколі формі не відповідає диспозиції і не відображає усіх ознак правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 191 КУпАП.

Зазначене позбавляє особу, яка притягається до адміністративної відповідальності, можливості ефективного захисту від пред`явленого обвинувачення, тобто є суттєвим порушенням права на захист.

Відповідно до протоколу про адміністративне правопорушення, дії гр. ОСОБА_1 щодо порушення умов зберігання вогнепальної мисливської зброї, особою, уповноваженою на складання протоколу кваліфіковано за ч.1 ст. 191 КУпАП.

Частина 1 статті 191 КУпАП передбачає відповідальність за порушення правил зберігання, носіння або перевезення нагородної, вогнепальної мисливської чи холодної зброї, а також пневматичної зброї калібру понад 4,5 міліметра і швидкістю польоту кулі понад 100 метрів за секунду і бойових припасів громадянами, які мають відповідний документ дозвільного характеру, виданий уповноваженим державним органом на зберігання зазначеної зброї

Суд не може вийти за межі обвинувачення або уточнити в судовому рішенні фабулу правопорушення, усунути певні розбіжності або неточності, які мали місце в протоколі про адміністративне правопорушення, оскільки в такому випадку суд перебиратиме на себе функції сторони обвинувачення, чим порушить принцип рівності сторін і вимоги змагальності процесу. За таких обставин особа буде позбавлена можливості захищатися від висунутого проти неї обвинувачення перед незалежним судом. Навпаки, вона буде змушена захищатися від обвинувачення, яке, по суті, судом підтримується.

Відповідно до п. 9 Розділу ІІ Інструкції з оформлення матеріалів про адміністративні правопорушення в органах поліції, затвердженої наказом Міністерства внутрішніх справ України від 06.11.2015 року № 1376, у графі «дата, час, місце вчинення і суть учиненого адміністративного правопорушення» суть адміністративного правопорушення повинна точно відповідати ознакам складу адміністративного правопорушення, зазначеним у статті КУпАП, за якою складено протокол.

Як вбачається з матеріалів справи, в протоколі про адміністративне правопорушення серії ВАБ № 539692 від 29.06.2021 року не зазначено, яке саме порушення передбачене Інструкцією «Про порядок виготовлення, придбання, зберігання, обліку, перевезення та використання вогнепальної, пневматичної, холодної і охолощеної зброї, пристроїв вітчизняного виробництва для відстрілу патронів, споряджених гумовими чи аналогічними за своїми властивостями метальними снарядами несмертельної дії, та патронів до них, а також боєприпасів до зброї, основних частин зброї та вибухових матеріалів», вчинено ОСОБА_1 при зберіганні зброї, не вказано, які вимоги Порядку ним порушено, та в чому саме виразилось порушення, відсутні посилання на нормативний акт, який містить вказані вимоги. В матеріалах відсутні відомості на якій підставі було вилучено у гр. ОСОБА_1 зброю, який є власником ІЖ-17, 12 калібр, NE НОМЕР_1 , дозвіл дійсний до 10.08.2018 року та продовжено термін дії дозволу до 10.08.2021 р., який він зберігав у сейфі.

Тобто, в протоколі про адміністративне правопорушення вказане невірне посилання на конкретну норму закону щодо зберігання, перенесення або перевезення вогнепальної, пневматичної зброї, що є обов`язковою складовою об`єктивної сторони правопорушення, передбаченого ч. 1 ст.191 КУпАП, що прямо суперечить принципу правової визначеності, закріпленому у численних рішеннях ЄСПЛ.

Зокрема, ЄСПЛ нагадує, що національне законодавство має з достатньою чіткістю визначати межі та спосіб здійснення відповідного дискреційного права, наданого органам влади, щоб забезпечувати громадянам той мінімальний рівень захисту, на який вони мають право згідно з принципом верховенства права в демократичному суспільстві.

Крім того, порядок збору і процесуального закріплення доказів визначений законодавством України про адміністративні правопорушення, а тому як доказ протокол про адміністративне правопорушення може бути використаний у відповідній справі тільки в тому випадку, якщо він складений в порядку і з джерел, передбачених цим законодавством. При цьому необхідно враховувати, що у справі протокол про адміністративне правопорушення, є не тільки джерелом доказів, але й виступає ще як юридичний документ (процесуальна дія і процесуальне рішення компетентної особи, яка уповноважена його складати), який свідчить про порушення компетентною особою Національної поліції справи про адміністративне правопорушення (ст. 254 і 255 КУпАП), тому є не тільки обов`язковим процесуальним документом, але і займає ключове положення серед інших джерел (доказів).

Окремо суд наголошує, що він не вправі самостійно змінювати, на шкоду особі фабулу, викладену у протоколі про адміністративне правопорушення, яка, по суті, становить виклад обвинувачення у вчиненні певного правопорушення, винуватість у скоєнні якого певною особою має доводитися в суді; суд також не має права самостійно відшукувати докази винуватості особи у вчиненні правопорушення. Адже діючи таким чином, суд неминуче перебиратиме на себе функції обвинувача, позбавляючись статусу незалежного органу правосуддя, що є порушенням ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Частиною 3 ст.62 Конституції України передбачено, що обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях, а усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на користь обвинуваченої особи.

Будь-які докази, які б беззаперечно вказували на те, що гр. ОСОБА_1 29.06.2021 року вчинив адміністративне правопорушення, передбачене ч.1 ст.191 КУпАП в матеріалах справи відсутні.

Зважаючи на те, що протокол про адміністративне правопорушення складений з порушенням вимог чинного законодавства, він не є належним та допустимим доказом по справі, а отже і всі похідні докази не можна визнати належним та допустимими..

Враховуючи вищевикладені обставини, суд приходить до висновку про не доведеність винності ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст.191 КУпАП.

Згідно ч.1 ст.7 КУпАП , ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених Законом.

Виходячи з положень ст. 8, ст. ст.62 Конституції України дотримання принципу верховенства права є однією з підвалин демократичного суспільства. Обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Відповідно до статті 247 КУпАП провадження у справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю в разі відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

Враховуючи вищевикладене, те, що матеріали справи містять суттєві недоліки в оформленні, а також усі наявні в протоколі про адміністративне правопорушення суперечності, беручи до уваги, що всі сумніви у винуватості особи, яка притягається до адміністративної відповідальності слід трактувати на її користь на підставі ст.62 Конституції України, суд приходить до висновку, що посадовою особою, яка склала протокол про адміністративне правопорушення, передбаченого ч.1ст.191 КУпАП не доведено склад адміністративного правопорушення в діях ОСОБА_1 поза розумним сумнівом, а тому провадження у справі слід закрити у зв`язку з відсутністю в діях ОСОБА_1 події і складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст.191 КУпАП на підставі п.1 ч.1 ст.247 КУпАП.

Керуючись ч.1 ст. 191, ст. 247, ст. 284 КУпАП суддя,

П О С Т А Н О В И В:

Провадження у справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 за ч.1 ст.191 КУпАП закрити на підставі п.1 ч.1 ст.247 КУпАП.

Повернути вогнепальну мисливську зброю ІЖ-17, 12 калібр, NE НОМЕР_1 власнику ОСОБА_1 .

Протягом 10 днів з дня її винесення постанова може бути оскаржена через Криничанський районний суд Дніпропетровської області до Дніпровського апеляційного суду.

Суддя:

В. В. Лісняк