"27" квітня 2021 р. Справа № 363/399/21
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27 квітня 2021 року м. Вишгород

суддя Вишгородського районного суду Київської області Свєтушкіна Д.А., розглянувши матеріали, які надійшли з Вишгородського відділу поліції ГУНП в Київській області про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, який зареєстрований та проживає за адресою: АДРЕСА_1 , за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП,-

ВСТАНОВИВ:

Згідно з протоколом серії ГР № 213842 від 05.03.2020 року, 03 березня 2020 року близько 17 год. 00 хв. за адресою с. Нові Петрівці, вул. Новокиївська,31, неподалік магазину «Продукти», ОСОБА_1 перебуваючи у стані алкогольного сп`яніння кинувся в бійку до ОСОБА_2 , чим причинив фізичний біль, проте не завдав тілесних ушкоджень, чим вчинив правопорушення передбачене ст. 173 КУпАП.

ОСОБА_3 у судове засідання не з`явився, клопотання про відкладення розгляду справи суду не надав.

Як вбачається з положень п. 7 ч. 2 ст. 129 Конституції України, однією з основних конституційних засад судочинства є розумність строків розгляду справи судом.

Розгляд справи протягом розумного строку гарантовано і ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

В п. 41 рішення Європейського суду з прав людини від 3 квітня 2008 року у справі «Пономарьов проти України» зазначено, що сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження (див., mutatis mutandis, рішення у справі "Олександр Шевченко проти України" ( 974_256 ) (Aleksandr Shevchenko v. Ukraine), заява N 8371/02, п. 27, рішення від 26 квітня 2007 року, та "Трух проти України" (Trukh v. Ukraine) (ухвала), заява N 50966/99, від 14 жовтня 2003 року).

Верховним Судом в п. 34 постанови від 12 березня 2019 року по справі № 910/9836/18 також зазначено, що вжиття заходів для прискорення процедури розгляду є обов`язком не тільки для держави, а й в осіб, які беруть участь у справі. Так, Європейський суд з прав людини в рішенні від 07.07.1989 у справі "Юніон Аліментаріа Сандерс С.А. проти Іспанії" зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватись від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

З отриманих судом матеріалів, в тому числі даних протоколу про адміністративне правопорушення, вбачається, що особі, яка притягається до адміністративної відповідальності, було достовірно відомо про факт складення відносно неї протоколу про адміністративне правопорушення та подальший розгляд справи в суді.

Незважаючи на вказані обставини, особа, яка притягається до адміністративної відповідальності, станом розгляду справи не цікавилась, незважаючи на судові виклики в судові засідання, призначені на 26.03.2021 року, 16.04.2021 року, 27.04.2021 року не з`явився.

Крім того, 16 квітня 2021 року судом винесена постанова про застосування примусового приводу до ОСОБА_1 у судове засідання призначене на 27.04.2021 року, однак, як вбачається з рапорту заступника начальника відділу превенції Вишгородського РУЮ ГУНП в Київській області старшого лейтенанта поліції Вдовиченко М. застосувати примусовий привід де вбачається можливим оскільки ОСОБА_1 за місцем проживання не перебував.

Оскільки судом вжиті всі передбачені законом заходи для забезпечення явки ОСОБА_1 при розгляді даної справи, проте забезпечити його участь не вбачається можливим і тим самим суд позбавлений можливості відібрати у ОСОБА_1 пояснення, вислухавши його версію подій, суд вважає за можливим розглянути справу на підставі доказів які надані суду.

Стаття 173 КУпАП передбачає відповідальність за дрібне хуліганство, тобто нецензурна лайка в громадському місці, образливе чіпляння до громадян ті інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Однак викладена в протоколі фабула правопорушення не містить відомостей, чи було діями ОСОБА_4 порушено громадський порядок та спокій громадян.

Відповідно до рішень Європейського суду з прав людини у справах «Малофєєва проти Росії» (рішення від 30 травня 2013 року, заява №36673/04) та «Карелін проти Росії» (рішення від 20 вересня 2016 року, заява № 926/08), у випадку, коли викладена в протоколі фабула адміністративного правопорушення не відображає всіх істотних ознак складу правопорушення, суд не має права самостійно редагувати її, а так само не може відшукувати докази на користь обвинувачення, оскільки це становитиме порушення права на захист (особа не може належним чином підготуватися до захисту) та принципу рівності сторін процесу (оскільки особа має захищатися від обвинувачення, яке підтримується не строною обвинувачення, а фактично судом).

Окрім того, згідно з диспозицією ст. 173 КУпАП суб`єктивна сторона вказаного правопорушення характеризується умисною формою вини і обов`язковим мотивом - неповагою до суспільства (хуліганські спонукання), тобто прагненням показати свою зневагу до існуючих правил і норм поведінки в суспільстві, самоутвердитися за рахунок приниження інших осіб, протиставити себе іншим громадянам, суспільству, державі.

Відповідно до положень ст.ст. 9, 245, 252КУпАП особа може бути притягнута до адміністративної відповідальності лише за наявності в її діях складу адміністративного правопорушення, який має бути встановлений судом тільки після всебічної та повної оцінки всіх доказів по справі.

Відповідно до ст. 62 Конституції України, усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Суд дійшов висновку, що матеріали справи не містять достатньої кількості належних та допустимих доказів, які б вказували на вчинення ОСОБА_1 дій, зазначених у диспозиції ст.173 КУпАП та підпадали б під ознаки дрібного хуліганства. Для кваліфікації дій особи за ст.173КУпАП необхідна наявність в цих діях хуліганського мотиву.

Як видно з матеріалів справи, зокрема з письмових пояснень ОСОБА_1 , 03.03.2020 року близько 17 години перебуваючи разом зі своїм батьком ОСОБА_5 за адресою АДРЕСА_2 , біля магазину, ОСОБА_1 здалось, що ОСОБА_2 потрапив до його будинку, точних обставин події ОСОБА_1 не пам`ятає, тобто дані обставини зумовлені раптово виниклими неприязними стосунками, а не з хуліганських мотивів, що є обов`язковою ознакою суб`єктивної сторони правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП. Доказів, що був порушений громадській порядок і спокій громадян матеріали справи не містять. Усі сумніви тлумачаться на користь особи, яка притягається до адміністративної відповідальності.

Крім того, за фактом даної події відкрито кримінальне провадження за ч. 1 ст. 125 КК України, тобто умисне легке тілесне ушкодження, що підтверджується витягом з ЄРДР згідно якого вбачається, що ОСОБА_5 (батько ОСОБА_1 ), наніс ОСОБА_2 тілесні ушкодження.

За таких обставин, встановлюючи у відповідності до ст.251 КУпАП наявність чи відсутність адміністративного правопорушення в діях особи, щодо якої складено протокол, та даючи оцінку фактичним даним, наявним в матеріалах справи, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю, суд дійшов висновку, що в діях ОСОБА_1 відсутній склад інкримінованого йому правопорушення.

Відповідно до п.1 ч. 1 ст. 247 КУпАП провадження у справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

Відповідно до ст. 40-1 КУпАП, судовий збір стягується у разі винесення судом постанови про накладення адміністративного стягнення. Враховуючи, що провадження у даній справі слід закрити у зв`язку з відсутністю в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, відповідно, судовий збір стягненню не підлягає.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 7, 173, 247, 283, 284, 285 КУпАП, суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

Провадження у справі про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ст. 173 КУпАП - закрити на підставі п.1 ч.1 ст. 247 КУпАП.

Постанова суду може бути оскаржена до Київського апеляційного суду через Вишгородський районний суд Київської області на протязі десяти днів з дня винесення.

Суддя Д.А. Свєтушкіна