Справа № 752/9076/21
Провадження № 3/752/4922/21
П О С Т А Н О В А

іменем України

21 квітня 2021 року суддя Голосіївського районного суду міста Києва Кахно І. А., розглянувши адміністративний матеріал, який надійшов з Управління патрульної поліції у м. Києві відносно ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, ідентифікаційний код в матеріалах справи відсутній, працює в виконробом ТОВ «Транспортна дорожня компанія», проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 за фактом вчинення правопорушення передбаченого ч.1 ст.139 КУпАП,-

в с т а н о в и в:

Відповідно до протоколу про адміністративне правопорушення серії ААБ №120578 від 29 березня 2021 року, 29 березня 2021 року о 10 год. 30 хв. на вулиці Академіка Вільямса. 14 в м. Києві, виконробом ТОВ «Транспортна дорожня компанія» ОСОБА_1 , проводив роботи пов`язані з облаштування заїзд/виїзд до магазину «АТБ» самовільно встановив сигнальні кондом на проїзній частині вулиці, самовільно демонтував бардюрний камінь та пошкодив асфальтове покриття тротуару та спричинив забруднення проїзної частини вулиці, чим створив штучну перешкоду для руху пішоходів та автотранспорту, тобто вчинив адміністративне правопорушення, передбачене ч.1 ст.139 КУпАП.

У судове засідання ОСОБА_1 не з`явився, неодноразово повідомлявся про розгляд справи належним чином, клопотання про відкладення розгляду справи до суду не надходило.

Крім того, ОСОБА_1 знав про складений відносно нього протокол про адміністративне правопорушення, ознайомившись з ним та отримавши його копію, про що свідчить його підпис у складеному протоколі. Інформація про судові засідання загально доступною та є у вільному доступі.

Згідно зі ст. 17 Закону України від 23 лютого 2006 року «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» суди застосовують рішення Європейського суду з прав людини як джерело права.

У рішенні Європейського суду з прав людини від 08.11.2005 року у справі «Смірнов проти України» зазначено, що в силу вимог ч. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмет спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи, є порушенням ч. 1 ст. 6 даної Конвенції.

Європейський суд з прав людини в своїх рішеннях, зокрема «Юніон Аліментаріа проти Іспанії» від 07 липня 1989 року, виходить з того, що у випадках коли поведінка учасників судового засідання свідчить про умисний характер їх дій, направлений на невипрадане затягування процесу чи зловживання своїм процесуальним правом, суд має реагувати на вказані випадки законними засобами, аби не було зневільовано ключовий принцип - верховенство права, в тому числі проводити судове засідання у відсутність особи, якщо таке затягування може нашкодити справі чи іншим учасникам справи.

В цьому ж рішенні Європейський суд з прав людини зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально, використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Європейський суд з прав людини неодноразово наголошував на тому, що розумність тривалості розгляду справи повинна визначатися з огляду на конкретні обставини справи з урахуванням критеріїв, сформованих у практиці Суду, зокрема складності справи, поведінки сторін та відповідних державних органів (рішення Європейського суду з прав людини від 29.05.2008 р. «Якименко проти України»; рішення Європейського суду з прав людини від 21.12.2006 р. «Мороз та інші проти України» та інші).

До того ж у рішенні Європейського суду з прав людини від 08.11.2005 р. у справі «Смірнова проти України» Суд наголосив, що обов`язок швидкого здійснення правосуддя насамперед покладається на відповідні державні судові органи. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням ч. 1 ст. 6 даної Конвенції.

Як наголошує в своїх рішеннях Європейський суд, сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки, оскільки одним із критеріїв «розумності строку» є саме поведінка сторони. Сторони самостійно повинні вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.

Враховуючи скорочені строки розгляду справ зазначеної категорії, суд вирішив розглянути справу за відсутності правопорушника.

Дослідивши матеріали справи, суддя приходить до висновку, що в діях ОСОБА_1 вбачається склад адміністративного правопорушення передбаченого ч. 1 ст. 139 КУпАП.

Згідно ст. 9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Вина ОСОБА_1 підтверджується: протоколом про адміністративне правопорушення серії ААБ №120578 від 29 березня 2021 року, актом обстеження ділянки вулично-шляхової мережі, поясненнями ОСОБА_1 .

Проте, відповідно до ст. 33 КУпАП при накладенні стягнення, суд враховує характер вчинення правопорушення, особу правопорушника, ступінь його провини, майновий стан, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність.

Відповідно до ст. 22 КУпАП при малозначності вчиненого адміністративного правопорушення орган (посадова особа), уповноважений вирішувати справу, може звільнити порушника від адміністративної відповідальності і обмежитись усним зауваженням.

Враховуючи характер вчиненого адміністративного правопорушення, особу правопорушника, який вперше притягується до адміністративної відповідальності, та визнання ним вини, суд вважає необхідним звільнити ОСОБА_1 від адміністративної відповідальності і обмежитись усним зауваженням.

Відповідно до ч. 3 ст. 284 КУпАП при оголошенні усного зауваження, виноситься постанова про закриття справи.

На підставі викладеного, та керуючись ст. ст. 22, 139 ч. 1, 284 КУпАП, суд, -

п о с т а н о в и в:

ОСОБА_1 визнати винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.139 КУпАП.

На підставі статті 22 КУпАП звільнити ОСОБА_1 від адміністративної відповідальності за ч. 1 ст. 139 КУпАП у зв`язку з малозначністю вчиненого адміністративного правопорушення, обмежитися усним зауваженням.

Постанова може бути оскаржена до Київського апеляційного суду через районний суд протягом 10 діб з дня її проголошення.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Суддя А. І. Кахно