Справа № 453/441/21
№ провадження 3/453/250/21
П О С Т А Н О В А

іменем України

06 травня 2021 року м. Сколе

Суддя Сколівського районного суду Львівської області Курницька В.Я., розглянувши матеріали, отримані від відділення поліції № 3 Стрийського РУП ГУ НП у Львівській області, про притягнення до адміністративної відповідальності:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , зареєстрованого в АДРЕСА_1 , громадянина України, не працюючого,

за ст. 173 КУпАП, -

в с т а н о в и в:

ОСОБА_1 , 26.03.2021 року близько 09:15 год., в с. Лавочне по вул. Зелена Стрийського району, тобто в громадському місці, виражався нецензурною лайкою в сторону ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , внаслідок чого порушив громадський порядок і спокій громадян, чим скоїв адміністративне правопорушення, передбачене ст. ст. 173 КУпАП.

В судові засідання, призначені на 09.04.2021 року, 15.04.2021 року та на 06.05.2021 року ОСОБА_1 не з`явився. При цьому, про час та місце судового засідання, призначеного на 09.04.2021 року, особу, щодо якої складеного протокол, належним чином повідомлено, про що свідчить телефонограма № 453/441/21/1066/2021 від 06.04.2021 року, яка прийнята ОСОБА_1 (а.с. 21). Засідання, призначене на 15.04.2021 року, було відкладено за клопотанням захисника особи, яка притягається до адміністративної відповідальності. В судове засідання 15.04.2021 року ОСОБА_1 також не з`явився, причин неявки до відома суду не довів. Про судове засідання, призначене на 06.05.2021 року, ОСОБА_1 було належно повідомлено засобами поштового зв`язку, однак поштове відправлення повернулося на адресу суду з відміткою про відмову адресата від його отримання. Відтак, зважаючи, що обов`язок повідомлення особи про час та місце засідання судом належним чином виконано, беручи до уваги системну поведінку особи, щодо якої складено протокол, яка свідчить про ухилення такої від участі в судовому засіданні, з метою недопущення спливу строків притягнення до адміністративної відповідальності, а також з урахуванням того, що в матеріалах справи містяться пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності (а.с. 27-28), суд вважає за можливе розглянути справи за відсутності ОСОБА_1 . Захисник ОСОБА_1 - адвокат Астапович О.В. в судове засідання 06.05.2021 року також не з`явився, про причини неявки суд не повідомив.

Захисник особи, яка притягається до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 адвокат Астапович О.В. надав суду письмові пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, в яких зазначив, що ОСОБА_1 не згідний із складеним протоколом про адміністративне правопорушення серії ВАБ № 101038 у зв`язку із таким. Так, 26.03.2021 року мав місце конфлікт між ОСОБА_1 та заявниками. Стверджує, що заявники спочатку вступили у словесну перепалку, пізніше «зачепили» його повторно, та здійснили відеозапис спровокованого ОСОБА_1 , який не стримався в емоціях. Відеозапис є вирізаним щодо появи ОСОБА_1 та дій, що передували його поведінці. Зазначає і про те, що має місце недоведеність події адміністративного правопорушення, адже із відеозапису, який долучений до матеріалів справи, не вбачається за можливе встановити ні нецензурної лайки, ні образливого чіпляння до громадян, ні інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян. Та й сама подія мала місце за межами населеного пункту Лавочне, тобто не у громадському місці. Крім того, посадова особа, яка склала протокол, фактично не роз`яснювала ОСОБА_1 його права та обов`язки, в тому числі право на правничу допомогу. Відтак, просить провадження в справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 закрити за відсутністю в його діях події і складу адміністративного правопорушення.

Суд, дослідивши письмові пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , подані захисником, додані до такого письмові докази, вивчивши матеріали адміністративної справи, приходить до таких висновків.

Частиною 1 ст. 9 КУпАП передбачено, що адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права та свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

За змістом ст. 245 КУпАП, завданнями провадження у справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

Відповідно до ст. 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Згідно з вимогами ст. 252 КУпАП, суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю. При цьому, обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів.

З аналізу наведених вище норм вбачається, що оцінці підлягає як кожний окремий доказ, так і всі зібрані докази в цілому, на підставі чого суддя повинен зробити обґрунтований висновок про їх належність і допустимість, достовірність та достатність фактичних даних, що встановлюються цими доказами, та мають значення для справи.

Як передбачено ст. 280 КУпАП, при розгляді справи про адміністративне правопорушення суд зобов`язаний з`ясувати, чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа у його вчиненні, чи підлягає адміністративній відповідальності та встановити інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Диспозицією ст. 173 КУпАП, яка ставиться у провину ОСОБА_1 , передбачена адміністративна відповідальність за дрібне хуліганство, тобто нецензурну лайку в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Відповідно до Постанови Пленуму Верховного Суду України, від 22.12.2006 року, № 10 «Про судову практику у справах про хуліганство» - це умисне грубе порушення громадського порядку з мотивів явної неповаги до суспільства.

Об`єктом даного адміністративного проступку є суспільні відносини у сфері охорони громадського порядку, де громадський порядок - це обумовлена потребами суспільства система врегульованих правовими та іншими соціальними нормами система відносин, що складаються у громадських місцях в процесі спілкування людей, і яка має на меті забезпечення спокійної обстановки суспільного життя, нормальних умов для праці і відпочинку людей, для діяльності державних органів, а також підприємств, установ та організацій.

Об`єктивну сторону складу дрібного хуліганства становлять такі діяння: 1) нецензурна лайка в громадських місцях; 2) образливе чіпляння до громадян; 3) інші подібні дії, за умови, що кожне із цих діянь порушує громадський порядок і спокій громадян. Обов`язковою ознакою об`єктивної сторони цього правопорушення є місце його скоєння, а саме - громадське місце, яке отримало законодавче визначення як частина (частини) будь-якої будівлі, споруди, яка доступна або відкрита для населення вільно, чи за запрошенням, або за плату, постійно, періодично або час від часу, зокрема під`їзди, а також підземні переходи, стадіони (Закон України «Про заходи щодо попередження та зменшення вживання тютюнових виробів і їх шкідливого впливу на здоров`я населення» від 22.09.2005 p. № 2899-IV).

Відповідно до п. 20 «Положення про Єдиний реєстр досудових розслідувань, порядок його формування та ведення», затвердженого наказом Генерального прокурора від 30 червня 2020 року № 298, до громадських місць належать місця, що використовуються громадянами для спільної роботи, відпочинку, пересування, проведення масових заходів та інших потреб (вулиці, площі, вокзали, аеропорти, магазини, кафе, бари, ресторани, музеї, клуби, пляжі в період їх роботи, а також громадський транспорт під час перебування в ньому громадян, ділянки лісу, поля під час проведення на їх території організованих масових зібрань), приміщення вокзалів, пасажирські (приміські) потяги, літаки, катери, пароплави, перони, платформи, пристані та інші місця під час очікування посадки та висадки пасажирів.

Суб`єктивна сторона правопорушення характеризується наявністю вини у формі прямого або непрямого умислу. Особа усвідомлює, що її дії протиправні, вона передбачає, що в результаті їх здійснення будуть порушені громадський порядок і прагне до цього, або свідомо допускає настання цих наслідків. Елементом суб`єктивної сторони дрібного хуліганства є також мотив задоволення індивідуальних потреб самоствердження шляхом ігнорування гідності інших людей.

Верховний Суд України у постанові від 04.10.2012 року (справа № 5-17 кс 12) сформулював правову позицію, відповідно до якої громадський порядок слід розуміти як стан суспільних відносин, що виник, сформувався, змінюється та існує під впливом дії правових норм (значною мірою), моральних засад, звичаїв, етичних правил, традицій, інших позаюридичних чинників і знаходить свій вияв (відображається) у безпечності громадського спокою, охороні здоров`я, честі та гідності людини, її прав та свобод, зокрема, права на відпочинок, усталених правил співжиття, комунікації (спілкування), у поведінці в побуті, у повазі і ставленні членів спільноти один до одного тощо. Посягання на ці відносини здійснюються в активній формі, в основному з ініціативи правопорушника або через використання незначного (нікчемного) приводу, як правило, відбуваються в публічних (громадських, людних) місцях, супроводжуються ненормативною (брутальною, нецензурною) лексикою та/або фізичним насильством, зокрема із використанням травмуючих властивостей таких предметів, як вогнепальна зброя, і призводять до заподіяння моральної та матеріальної шкоди. Особливість мотиву хуліганства полягає у причинній зумовленості. Спонуки вчинити такі дії можуть бути різні. Поєднує їх те, що вони, здебільшого, позбавлені будь-якої необхідності, нерідко постають із бажання особи показати свою ніби вищість (винятковість), чи з розгнузданого самолюбства, пов`язаного з неповагою до особи, людської гідності, байдужим ставленням до законів і правил поведінки.

Оцінивши докази в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю, суд дійшов висновку, що в діях ОСОБА_1 вбачається склад адміністративного правопорушення передбаченого ст. 173 КУпАП, як дрібне хуліганство, тобто нецензурна лайка в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

На думку суду, ОСОБА_1 порушив громадський порядок та спокій громадян, адже в активній формі посягнув на усталені правила співжиття та комунікації (спілкування), на поведінку в побуті, повагу і ставлення до інших членів суспільства, такі його дії мали місце в громадському (людному) місці, а саме на громадській дорозі, про що ним самим зазначено в поданій Начальнику РУП ГУНП у Львівській області заяві від 26.03.2021 року (а.с. 16). При цьому, він усвідомлював протиправність своєї поведінки та, як вбачається з наявного в матеріалах справи відеозапису з місця події, демонстрував явне байдуже ставлення до законів і правил поведінки, а також відкрито виражав своє зухвале ставлення як до оточуючих, так і до органів, до повноважень яких віднесено контроль за дотриманням законності.

Окрім того, в даному конкретному випадку, наявний хуліганський мотив, а не обурлива реакція на висловлювання, як спосіб вираження громадянської позиції, адже ОСОБА_1 вдався до провокативних жестів та образливих слів, які могли занепокоїти або образити інших людей, які були його свідками.

Суд розцінює невизнання ОСОБА_1 своєї винуватості в у скоєнні адміністративних правопорушень, як спосіб останнього уникнути адміністративної відповідальності.

Вина ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, також підтверджується: протоколом про адміністративне правопорушення серії ВАБ № 101038 від 26.03.2021 року, наявними в матеріалах справи заявою та поясненнями ОСОБА_3 від 26.03.2021 року, заявою ОСОБА_2 , рапортами працівників Стрийського РУП ГУНП у Львівській області від 26.03.2021 року та від 30.03.2021 року, відеозаписом з місця події та відеозаписом з реєстратора.

При накладені адміністративного стягнення, на особу, що притягається до адміністративної відповідальності, суд враховує обставини визначені ст. 33 КУпАП, та не вбачає, в розумінні ст. ст. 34, 35 КУпАП, обставин, які пом`якшують чи обтяжують відповідальність останнього і вважає за необхідне накласти адміністративне стягнення у межах санкції статті 173 КУпАП, яке за своїм видом і розміром буде справедливим, відповідатиме характеру вчиненого правопорушення, особі порушника та ступеню його вини.

Відповідно до ч. 5 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» підлягає стягненню з ОСОБА_1 судовий збір.

Керуючись ст. ст. 280, 283 284 КУпАП, -

п о с т а н о в и в:

ОСОБА_1 визнати винним у скоєнні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, та накласти на нього адміністративне стягнення у вигляді штрафу у розмірі трьох неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 51,00 (п`ятдесят одну) гривні.

Стягнути з ОСОБА_1 на користь держави 454 (чотириста п`ятдесят чотири) гривні судового збору.

Постанову може бути оскаржено до Львівського апеляційного суду протягом десяти днів з дня її винесення.

Суддя В.Я. Курницька