ДНІПРОВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Провадження № 33/803/716/21 Справа № 202/587/21 Суддя у 1-й інстанції - Шофаренко Ю. Ф. Суддя у 2-й інстанції - Коваленко Н. В.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11 травня 2021 року м. Дніпро

Суддя-доповідач Дніпровського апеляційного суду Коваленко Н.В., розглянувши за участі особи, яка притягається до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , його захисників Циба Сергія Вікторовича, Костенко Оксани Миколаївни у відкритому судовому засіданні в залі суду апеляційні скарги ОСОБА_1 та в його інтересах захисника - адвоката Циба Сергія Вікторовича в частині поновлення строку на оскарження постанови Індустріального районного суду м. Дніпропетровська від 17 лютого 2021 року, якою

ОСОБА_1 , який народився ІНФОРМАЦІЯ_1 у м. Дніпрі, проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 ,

визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 130 КУпАП, -

В С Т А Н О В И В:

Постановою Індустріального районного суду м. Дніпропетровська від 17 лютого 2021 року ОСОБА_1 визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 130 КУпАП, та накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 10200 гривень в дохід держави з позбавленням права керування транспортними засобами на строк 1 рік.

Не погоджуючись з постановою суду першої інстанції ОСОБА_1 19 квітня 2021 року, тобто поза межами строку апеляційного оскарження, подав апеляційну скаргу, в якій просить постанову скасувати, провадження у справі закрити через відсутність його діях складу адміністративного правопорушення.

Разом з апеляційною скаргою ОСОБА_1 подав клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження постанови, в якому просить поновити пропущений строк, оскільки пропустив його з поважних причин. Зазначає в клопотанні, що 09 квітня 2021 року отримав наручно копію постанови з суду першої інстанції, в той час як копія постанови йому не надсилалася, зателефонувавши до до канцелярії суду було повідомлено про перенесення розгляду справи про що повідомлено буде пізніше. Отже, на переконання апелянта строк для подачі апеляційної скарги необхідно відраховувати з дня отримання копії постанови, що свідчить про поважність пропуску строку на оскарження.

Адвокат Циб С.В. в інтересах ОСОБА_1 18 квітня 2021 року, тобто поза межами строку апеляційного оскарження, також подав апеляційну скаргу, в якій просить постанову скасувати, провадження у справі закрити через відсутність діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення.

Разом з апеляційною скаргою адвокат подав клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження постанови суду, в якому просить поновити пропущений строк на оскарження, оскільки пропустив його з поважних причин.

Доводи причин пропуску строку на оскарження судового рішення адвоката аналогічні з доводами ОСОБА_1 , викладеними у його клопотанні про поновлення пропущеного процесуального строку.

Суд апеляційної інстанції, вислухавши позиції учасників справи про адміністративне правопорушення, які підтримали подані клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження постанови та просили поновити цей строк, перевіривши матеріали справи та дослідивши доводи заявленого клопотання про поновлення пропущеного строку, дійшов такого висновку.

Відповідно до ч. 2 ст. 294 КУпАП постанова судді у справі про адміністративне правопорушення може бути оскаржена протягом десяти днів з дня винесення постанови особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником, а також прокурором у випадках, передбачених частиною п`ятою статті 7 та частиною першою статті 287 цього Кодексу. Апеляційна скарга, подана після закінчення цього строку, повертається апеляційним судом особі, яка її подала, якщо вона не заявляє клопотання про поновлення цього строку, а також якщо у поновленні строку відмовлено.

В силу вимог ст. 268 КУпАП, особа, яка притягається до адміністративної відповідальності має право: знайомитися з матеріалами справи, давати пояснення, подавати докази, заявляти клопотання; при розгляді справи користуватися юридичною допомогою адвоката, іншого фахівця у галузі права, який за законом має право на надання правової допомоги особисто чи за дорученням юридичної особи, виступати рідною мовою і користуватися послугами перекладача, якщо не володіє мовою, якою ведеться провадження; оскаржити постанову по справі. Справа про адміністративне правопорушення розглядається в присутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності. Під час відсутності цієї особи справу може бути розглянуто лише у випадках, коли є дані про своєчасне її сповіщення про місце і час розгляду справи і якщо від неї не надійшло клопотання про відкладення розгляду справи.

Наявними матеріалами підтверджено, що справу щодо ОСОБА_1 судом першої інстанції розглянуто 17 лютого 2021 року, за відсутністю ОСОБА_1 ..

Разом з тим, посилання апелянтів на поважність причин пропуску строку оскарження постанови суду, які полягають у тому, що копію оскаржуваної постанови отримано лише 09 квітня 2021 року, є неспроможними, так як відповідно протоколу про адміністративне правопорушення ОСОБА_1 уповноваженою особою поліції повідомлено про час, дату та місце розгляду справи, який мав відбутися у приміщенні Індустріального районного суду м. Дніпропетровська 17 лютого 2021 року о 10 годині.

Підпис ОСОБА_1 у графі Особа, яка ознайомлена з місцем та часом розгляду справи підтверджує, що ОСОБА_1 був обізнаний стосовно цієї інформації.

Водночас, в суді апеляційної інстанції ОСОБА_1 зазначив, що не з`явився до суду першої інстанції 17 лютого 2021 року у судове засідання, так як був на роботі.

За таких обставин, на переконання апеляційного суду, ОСОБА_1 мав об`єктивну можливість прийняти участь в судовому засіданні та дізнатися про прийняте рішення вже після судового розгляду та у визначений ст. 294 КУпАП строк подати апеляційну скаргу на прийняте судове рішення.

Доводи сторони захисту про те, що протокол є неналежним доказом у справі не може бути підставою, яка б свідчила про поважність пропуску строку на апеляційне оскарження постанови та не спростовує того, що ОСОБА_1 органом поліції повідомлено про час, дату та місце розгляду справи.

Більш того, враховуючи, що оскаржувана постанова була винесена 17 лютого 2021 року, а відтак на переконання апеляційного суду, сторона захисту мала можливість реалізувати своє право на апеляційне оскарження постанови суду в передбачений законом строк, однак подали апеляційні скарги лише 18 та 19 квітня 2021 року, що не можна вважати розумним строком.

Ця позиція суду повністю відповідає усталеній практиці ЄСПЛ, яку відповідно до ст. 17 ЗУ "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" від 23.02.2006 суди застосовують при розгляді справ як джерело права. Так, у рішенні ЄСПЛ у справі "Пономарев проти України" Суд зазначив, що сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.

В рішенні Європейського суду з прав людини в справі "Устименко проти України" від 29 жовтня 2010 року Суд вказав, що необґрунтоване поновлення строку оскарження остаточного рішення по справі зі спливом значного періоду часу без обґрунтованих підстав порушує принцип правової визначеності, і, як наслідок, тягне порушення ст. 6 Європейської конвенції про захист прав людини та основоположних свобод.

Право на справедливий судовий розгляд, гарантоване п. 1 ст. 6 Конвенції, повинно тлумачитися у світлі Преамбули Конвенції, відповідна частина якої проголошує верховенство права спільною спадщиною Високих Договірних Сторін.

Одним з основоположних аспектів верховенства права є принцип правової визначеності, який передбачає дотримання принципу res judicata, тобто принципу остаточності рішення, згідно з яким жодна зі сторін не має права домагатися перегляду остаточного і обов`язкового рішення лише з метою повторного слухання справи і постановлення нового рішення. Відхід від цього принципу можливий лише тоді, коли він зумовлений особливими і непереборними обставинами.

Слід також відзначити, що Європейський Суд з прав людини у рішенні «Пономарьов проти України» наголосив, що сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатися про стан відомого їх судового провадження.

Отже, не можна погодитися з тим, що ОСОБА_1 та його захисник мали які-небудь перешкоди для звернення з апеляційної скаргою до суду у строки, передбачені законом.

Інших обставин, які б свідчили про поважність причини пропуску строку, передбаченого законом на оскарження судового рішення в клопотанні не наведено та при апеляційному розгляді стороною захисту не надано.

Враховуючи практику Європейського суду з прав людини у справі «Мельник проти України» право доступу до суду не є абсолютним, воно може бути обмеженим, особливо щодо умов прийнятності скарги. Ці обмеження повинні мати законну мету та бути пропорційними між використаними засобами та досягнутими цілями.

З огляду на те, що апеляційні скарги на постанову суду першої інстанції подані після спливу строку апеляційного оскарження, передбаченого ч. 2 ст. 294 КУпАП, а визнати доводи про причини пропуску строку поважними не уявляється можливим, апеляційні скарги підлягають безумовному поверненню особам, які її подали, як такі, що подані після закінчення строків апеляційного оскарження.

Керуючись ст. 294 Кодексу України про адміністративні правопорушення, апеляційний суд, -

П О С Т А Н О В И В:

В задоволенні клопотань ОСОБА_1 , його захисника Циба Сергія Вікторовича про поновлення строку на апеляційне оскарження постанови Індустріального районного суду м. Дніпропетровська від 17 лютого 2021 року, щодо ОСОБА_1 , відмовити.

Апеляційні скарги ОСОБА_1 , його захисника Циба Сергія Вікторовича на постанову Індустріального районного суду м. Дніпропетровська від 17 лютого 2021 року, щодо ОСОБА_1 , повернути особам, які їх подали.

Постанова набирає законної сили негайно після її винесення, є остаточною та оскарженню не підлягає.

Суддя Дніпровського

апеляційного суду Н.В. Коваленко