Провадження № 3/761/6177/2021
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

01 липня 2021 року суддя Шевченківського районного суду міста Києва Чайка О.С. розглянувши матеріали справи про адміністративне правопорушення, що надійшли з Головного управління Державної податкової служби в м. Києві, про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_1 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_1 , головного бухгалтера ТОВ «Інвайт Експерт» (код 42559800), за частиною 1 статті 1631 КУпАП, -

в с т а н о в и в:

Як вбачається з протоколу про адміністративне правопорушення від 07 червня 2021 року №716/26-15-12-15-22, відносно головного бухгалтера ТОВ «Інвайт Експерт» (код 42559800) ОСОБА_1 , встановлено порушення порядку ведення податкового обліку з порушенням податкового законодавства, а саме: встановлено порушення вимог Порядку №21, що відображено в акті перевірки від 20.05.2021 №39959/ж5/26-15-04-15-18/42559800 за період з 01.03.2021 по 31.03.2021, відповідальність за яке передбачена ч. 1 ст. 1631 Кодексу України про адміністративні правопорушення (далі по тексту КУпАП).

У судове засідання ОСОБА_1 не з`явилася, повідомлялася про дату та час судового засідання належним чином.

Разом із цим, відповідно до ч. 2 ст. 268 КУпАП присутність особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, не є обов`язковою.

Дослідивши матеріали справи приходжу до висновку, що в її діях не вбачається склад адміністративного правопорушення, визначеного частиною 1 статті 163-1 КУпАП

Відповідно до ч.2 ст.7 КУпАП, провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

Відповідно до вимог ст. 245, 256, 280 КУпАП одним із завдань провадження у справах про адміністративне правопорушення є своєчасне, всебічне, повне й об`єктивне з`ясування обставин кожної справи. Необхідно також встановити, чи вчинено правопорушення, чи винна особа у його вчиненні, а також інші обставини, які мають значення для справи. Наявним у матеріалах справи доказам, суд повинен дати належну оцінку.

Згідно із статтею 280 КУпАП суд при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Адміністративна відповідальність за частиною 1 статті 163-1 КУпАП, передбачена за відсутність податкового обліку, порушення керівниками та іншими посадовими особами підприємств, установ, організацій встановленого законом порядку ведення податкового обліку, у тому числі неподання або несвоєчасне подання аудиторських висновків, подання яких передбачено законами України.

Суд зауважує, що нормою частини 1 статті 163-1 КУпАП передбачено серед ознак суті такого адміністративного правопорушення, необхідність посилання на конкретний нормативно-правовий акт, яким встановлюються відповідний порядок та якого не дотрималась особа, яка притягається до адміністративної відповідальності, порушивши тим самим законодавчі приписи.

Таким чином, норми частини 1 статті 163-1 КУпАП відсилають до інших законодавчих чи нормативних актів.

Відповідно, у протоколі про адміністративне правопорушення повинно бути зазначено, які конкретно вимоги передбачені Порядком заповнення і подання податкової звітності з податку на додану вартість від 28.01.2016 №21, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України від 29 січня 2016 року №159/28289, в даному випадку повинні були бути застосовані (з викладенням їх змісту), і які положення Порядку заповнення і подання податкової звітності з податку на додану вартість від 28.01.2016 №21, були порушені.

Однак, як вбачається, із фабули протоколу про адміністративне правопорушення ОСОБА_1 , порушила вимоги Порядку №21, проте, вищевказаний Порядок №21 містить частини, пункти, підпункти та абзаци, однак всупереч вимогам ст.ст. 256, 278 КУпАП, у протоколі не назначені, які саме частини, пункти, підпункти чи абзаци порушила ОСОБА_1 .

Разом з тим, суд наголошує, що протокол підписується особою, яка його склала, і особою, яка притягається до адміністративної відповідальності.

У разі відмови особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, від підписання протоколу, в ньому робиться запис про це.

При складенні протоколу особі, яка притягається до адміністративної відповідальності, роз`яснюються його права і обов`язки, передбачені статтею 268 цього Кодексу, про що робиться відмітка у протоколі.

Однак, як вбачається з протоколу про адміністративне правопорушення, складеного відносно ОСОБА_1 він не відповідає вимогам ст.256 КУпАП, оскільки не містить підпису ОСОБА_1 , що свідчить про те, що останній не роз`яснювались процесуальні права, а тому вона була позбавлена можливості дати будь-які пояснення по суті правопорушення. Відомостей про відмову особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, від підпису в протоколі не міститься.

Матеріали справи містять акт від 07 червня 2021 року №1397/26-15-04-15-23 про неявку для підписання протоколу про адміністративне правопорушення та акт від 07 червня 2021 року №1398/26-15-04-15-23 про неможливість вручення примірника протоколу про адміністративне правопорушення головному бухгалтеру ТОВ «Інвайт Експерт» (код 42559800) ОСОБА_1 , однак до матеріалів справи не долучено даних, які б свідчили про належне повідомлення ОСОБА_1 .

Крім того, в протоколі про адміністративне правопорушення не вказані дані про дату народження, громадянство та місце проживання/реєстрації особи, що притягається до адміністративної відповідальності, інші відомості, необхідні для її ідентифікації.

При цьому, з матеріалів справи не вбачається, доказів того, що уповноваженою на складання протоколу особою вживались будь-які заходи з метою встановлення зазначених відомостей.

Відповідно до ст.ст. 279, 280 КУпАП, справа про адміністративне правопорушення має розглядатись у межах тих обставин, які зазначені у протоколі про таке порушення.

Згідно ст. 251 КУпАП, доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

За нормами національного та міжнародного законодавства суд позбавлений змоги самостійно витребовувати докази та документи на підтвердження вини особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, вказаний обов`язок повністю покладений на орган або особу, яка складає відповідний протокол.

Це повністю узгоджується з приписами ч. 2 ст. 251 КУпАП, згідно яких обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу.

У справах "Малофєєва проти Росії" ("Malofeyevav.Russia", рішення від 30.05.2013, заява N 36673/04) та "Карелін проти Росії" ("Karelinv.Russia", заява N 926/08, рішення від 20.09.2016) ЄСПЛ, серед іншого, зазначив, що у випадку, коли викладена в протоколі фабула адміністративного правопорушення не відображає всіх істотних ознак складу правопорушення, суд не має права самостійно редагувати її, а так само не може відшукувати докази на користь обвинувачення, оскільки це становитиме порушення права на захист (особа не може належним чином підготуватися до захисту) та принципу рівності сторін процесу (оскільки особа має захищатися від обвинувачення, яке підтримується не стороною обвинувачення, а фактично судом).

Європейський суд з прав людини в своїх рішеннях, зокрема, у справах "Кобець проти України" від 14.02.2008, "Берктай проти Туреччини" від 08.02.2001, "Леванте проти Латвії" від 07.11.2002, неодноразово вказує, що оцінюючи докази, суд застосовує принцип доведення "за відсутності розумних підстав для сумніву", що може бути результатом цілої низки ознак або достатньо вагомих, чітких і узгоджених між собою неспростовних презумпцій.

Відповідно до ст. 62 Конституції України ніхто не зобов`язаний доводити свою невинуватість у вчиненні злочину. Обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Відповідно до ст. 252 КУпАП України орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

За вказаних обставин судом не встановлено жодного прямого доказу, на підставі якого суд міг би безперечно встановити, що остання вчинила правопорушення, передбачене ч.1 ст. 163-1 КУпАП.

Згідно з п. 1 ст. 247 КУпАП провадження у справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.

З урахуванням наведеного, суд приходить до висновку про відсутність в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст.163-1 КУпАП, в зв`язку з чим провадження у справі підлягає закриттю.

Керуючись ст.ст. 7, 163-1, 247, 256, 278, 280, 284 Кодексу України про адміністративні правопорушення, суддя,-

п о с т а н о в и в :

Справу про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , за частиною 1 статті 163-1 КУпАП закрити у зв`язку з відсутністю у її діях складу даного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена до Київського апеляційного суду особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником упродовж десяти днів з дня її винесення через Шевченківський районний суд м. Києва.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку на подання апеляційної скарги.

Суддя О.С. Чайка