ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

15 липня 2021 року Селидівський міський суд Донецької області у складі судді Черкова В.Г., за участі секретаря Нарижній О.Г., розглянувши матеріали, які надійшли від Донецького управління ДВБ Національної поліції України, про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , колишнього оперуповноваженого сектору кримінальної поліції Селидівського відділення поліції Покровського відділу поліції ГУНП в Донецькій області, який зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , та проживає за адресою: АДРЕСА_2

- за ч. 1 ст. 172-6 КУпАП, -

де сторонами є: прокурор Ніжнік С.І., захисник Лукашков В.О., особа, яка притягається до адміністративної відповідальності, ОСОБА_1

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Селидівського міського суду Донецької області перебуває справа про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 за вчинення адміністративного правопорушення, пов`язаного з корупцією, передбаченого ч. 1 ст. 172-6 КУпАП.

В судовому засіданні прокурор заявив клопотання про вирішення питання щодо підсудності даної справи про адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією, оскільки в протоколі не вказане місце вчинення правопорушення. Процесуальні питання на розсуд суду.

В судовому засіданні особа, яка притягається до адміністративної відповідальності, пояснив, що він працював на посаді оперуповноваженого сектору кримінальної поліції Селидівського відділення поліції Покровського відділу поліції ГУНП в Донецькій області, але його службовий кабінет з комп`ютером знаходився у м. Покровську. З якого місця подавав декларацію не пам`ятає. Доступу до комп`ютера в м. Селидове не мав, особливо після звільнення з поліції.

В судовому засіданні захисник заявив клопотання про повернення справи до органу, який складав протокол про адміністративне правопорушення через відсутність в ньому місця вчинення правопорушення та наявність інших недоліків.

Дослідивши протокол про адміністративне правопорушення та долучені до нього матеріали, суд прийшов до наступного.

Згідно ст. 257 КУпАП протокол надсилається органу (посадовій особі), уповноваженому розглядати справу про адміністративне правопорушення. Протокол про вчинення адміністративного правопорушення, пов`язаного з корупцією, разом з іншими матеріалами у триденний строк з моменту його складення надсилається до місцевого загального суду за місцем вчинення такого правопорушення.

Так, зі складеного протоколу про адміністративне правопорушення, пов`язаного з корупцією, вбачається, що ОСОБА_1 , який працював на посаді оперуповноваженого сектору кримінальної поліції Селидівського відділення поліції Покровського відділу поліції ГУНП в Донецькій області, було звільнено 31.03.2020 та як суб`єкт декларування він відповідно до абз. 1 ч. 2 ст. 45 Закону України «Про запобігання корупції» повинен був не пізніше двадцяти робочих днів з дня припинення діяльності, пов`язаної з виконанням функцій держави або місцевого самоврядування, тобто до 29.04.2020, подати декларацію перед звільненням, яку подав 30.03.2021 о 11 год. 47 хв., тобто несвоєчасно.

Відповідно до ст. 256 КУпАП у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються: дата і місце його складення, посада, прізвище, ім`я, по батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності (у разі її виявлення); місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих, прізвище викривача (за його письмовою згодою), якщо вони є; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості, необхідні для вирішення справи. Якщо правопорушенням заподіяно матеріальну шкоду, про це також зазначається в протоколі.

Але вказаних вимог закону посадовою особою, яка склала протокол про адміністративне правопорушення, не дотримано, оскільки складений протокол не містить місця вчинення правопорушення, пов`язаного з корупцією.

Положеннями КУпАП не передбачено право суду, якому справа не підсудна, самостійно вирішувати питання про «перенаправлення» такої справи до суду, уповноваженому її розглянути. Зазначене повинно дисциплінувати орган, який направляє протокол про адміністративне правопорушення, дотримуватися вимог ст. 257 та ст. 38 КУпАП.

В той же час, частиною 1 ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» визначено, що суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

Відповідно до ч. 1 ст. 6 Європейської Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 04 листопада 1950 року, кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

В своїх неодноразових рішеннях Європейський суд з прав людини (далі ЄСПЛ), зокрема в справах Енгель та інші проти Нідерландів та Озтюрк проти Німеччини визначив, що за певних умов провадження у справі про адміністративне правопорушення набуває статусу кримінального для цілей Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод. У наведених рішеннях напрацьовано три основних критерії, за якими повинна бути здійснена оцінка для класифікації провадження як кримінального у розумінні Конвенції: - класифікація правопорушення в національному законодавстві відповідної держави; - характер правопорушення; - суворість покарання, до якого може бути притягнута особа.

Таким чином, враховуючи те, що Кодексом України про адміністративні правопорушення не встановлено визначення підсудності справ про адміністративні правопорушення, то з метою розгляду даної справи відповідно до засад ст. 6 Європейської Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, суд вважає за необхідне застосувати в даному випадку аналогію закону щодо порядку визначення підсудності саме кримінальних проваджень.

Відповідно до ч. 1 ст. 34 КПК України кримінальне провадження передається на розгляд іншого суду, якщо, зокрема: до початку судового розгляду виявилося, що кримінальне провадження надійшло до суду з порушенням правил підсудності.

Водночас, частиною другою вказаної статті передбачено, що питання про направлення кримінального провадження з одного суду до іншого в межах юрисдикції одного суду апеляційної інстанції вирішується колегією суддів відповідного суду апеляційної інстанції за поданням місцевого суду або за клопотанням сторін чи потерпілого не пізніше п`яти днів з дня внесення такого подання чи клопотання, про що постановляється вмотивована ухвала.

На підставі викладеного та приймаючи до уваги, що в протоколі в порушення вимог ст. 256 КУпАП не вказано місце вчинення правопорушення, пов`язаного з корупцією, відсутність жодного обґрунтування про можливість використання службового комп`ютера для подачі відповідної декларації після звільнення, що унеможливлює визначити підсудність такої справи, тому суд приходить до висновку про доцільність направлення даної справи про адміністративне правопорушення до Донецького апеляційного суду для вирішення питання про направлення даної справи про адміністративне правопорушення, пов`язаного з корупцією, з одного суду до іншого в межах юрисдикції одного суду апеляційної інстанції.

На підставі викладеного, керуючись ст. 256, 283 КУпАП, -

ПОСТАНОВИВ:

Справу про адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією, передбачене ч. 1 ст. 172-6 КУпАП, відносно ОСОБА_1 , направити до Донецького апеляційного суду для вирішення питання щодо її направлення з одного суду до іншого в межах територіальної юрисдикції апеляційного суду.

Справу передати до канцелярії Селидівського міського суду Донецької області для направлення клопотання до Донецького апеляційного суду для вирішення питання щодо направлення клопотання з одного суду до іншого в межах територіальної юрисдикції апеляційного суду.

Постанова оскарженню не підлягає.

Суддя