Справа № 643/9472/21
Провадження № 3/643/2761/21
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

07.06.2021 м.Харків

Суддя Московського районного суду м. Харкова Поліщук Т.В., розглянувши адміністративний матеріал, що надійшов з Управління патрульної поліції в Харківській області Департаменту патрульної поліції, про притягнення до адміністративної відповідальності:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, РНОКПП НОМЕР_1 , зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1

за ст.173 Кодексу України про адміністративні правопорушення,

В С Т А Н О В И В :

ОСОБА_1 22.05.2021 близько о 12-13 год. напроти буд. АДРЕСА_2 ображав честь та гідність ОСОБА_2 , виражався в його бік нецензурною лайкою, чим порушив громадський порядок та спокій громадян.

В суді ОСОБА_1 вину не визнав, зазначивши, що події сталися не о 13 год. 19 хв., як зазначено у протоколі про адміністративне правопорушення, а біля 12 год. 00 хв., порушувати громадський порядок він не бажав, але поліцейський спровокував його, він не висловлювався нецензурною лайкою, а різко висловлювався.

Захисник адвокат Кубай Ю.М. подав до суду клопотання про закриття провадження у справі через відсутність події та складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП. Вказав, що за фактом події, що сталися 22.05.2021 складено, як протокол про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ст. 173 КУпАП, а також поліцейські звернулися в порядку ст. 214 КПК України до ХРУП № 2 ГУНП в Харківській області із заявами про кримінальне правопорушення. Та згідно витягу із ЄРДР № 0001168 від 26.05.2021 відомості за подією від 22.05.2021 за участю ОСОБА_1 зареєстровані за кваліфікацією за ст. 345 КК України. Захисник наголошує, що ОСОБА_1 може бути двічі притягнутий до юридичної відповідальності за одні й ті самі діяння та вчинки. Крім того, дії ОСОБА_1 невірно кваліфіковані, оскільки матеріали справи не містять достатніх даних про те, що останній висловлювався нецензурною лайкою, а образливі слова на адресу поліцейського ОСОБА_2 не можна вважати образливим чіплянням з метою порушення громадського порядку, рапорти працівників поліції не можуть бути доказами вчиненого ОСОБА_1 адміністративного правопорушення. Протокол про адміністративне правопорушення складений з порушенням. Зазначив, що при розгляді вказаного матеріалу порушені передбачені ст. 277 КУпАП строки розгляду, а тому провадження у справі підлягає закриттю.

Потерпілий ОСОБА_2 не з`явився до суду, надав заяву про розгляд справи без його участі.

Суд, заслухавши особу, що притягається до адміністративної відповідальності, захисника адвоката Кубай Ю.М., вивчивши матеріали справи, дійшов до наступного висновку.

Порядок притягнення осіб до адміністративної відповідальності встановлений Кодексом України про адміністративне правопорушення.

Відповідно положень КУпАП обов`язковою умовою притягнення особи до адміністративної відповідальності є наявність події і складу адміністративного правопорушення.

Відповідно до положень ст. 9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Адміністративна відповідальність за правопорушення, передбачені цим Кодексом, настає, якщо ці порушення за своїм характером не тягнуть за собою відповідно до закону кримінальної відповідальності.

Як встановлено судом, згідно витягу з ЄРДР № 0001168 від 26.05.2021, відомості за подією від 22.05.2021 за участю ОСОБА_1 внесені до ЄРДР за правовою кваліфікацією за ч. 1 ст. 345 КК України, а саме, за фактом виявлення у всесвітній мережі Інтернет, а саме, мобільного додатку «ТікТок» відеозапису з великою кількістю переглядів, на якому невстановлена особа чоловічої статті нецензурно висловлюється в бік працівника поліції, перешкоджає їх діяльності та своїми діями створював загрозу життю та здоров`ю працівникам поліції.

Суд дійшов до висновку, про те, що у протоколі про адміністративне правопорушення та у Витягу з ЄРДР викладені різні факти та події, за якими кваліфіковані дії ОСОБА_1 .

Також суд наголошує, що відповідно до вимог ст. 277 КУпАП справи про адміністративні правопорушення, передбачені ст. 173 КУпАП розглядаються протягом доби.

Разом з тим, відповідно до положень ч.2 ст. 268 КУпАП при розгляді справ про адміністративні правопорушення, передбачені ст. 173 КУпАП, присутність особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, є обов`язковою.

Оскільки особу, яка притягається до адміністративної відповідальності, для розгляду до суду не доставлено, з метою проведення повноцінного судового розгляду, що ґрунтується на основних правових принципах та презумпціях, справу призначено до розгляду з викликом правопорушника.

Згідно положень ч.2 ст. 38 КУпАП адміністративне стягнення може бути накладено не пізніш як через три місяці з дня вчинення правопорушення, а при триваючому правопорушенні не пізніш як через три місяці з дня його виявлення.

Відповідно до положень ст. 247 КУпАП провадження по справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочате, а розпочате підлягає закриттю у зв`язку з закінченням на момент розгляду справи про адміністративне правопорушення строків, передбачених ст. 38 КУпАП.

Встановлені ст. 38 КУпАП строки накладення адміністративного правопорушення не закінчились.

Враховуючи вищевикладене, підстави для закриття провадження у справі, відповідно до п. п. 7, 8 ч. 1 ст. 247 КУпАП відсутні.

Наявність події правопорушення доводиться шляхом подання доказів.

Відповідно до ст. 251 Кодексу України про адміністративне правопорушення доказами у справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, які використовуються при нагляді за виконанням правил, що мають функції фото - і кінозйомки, відеозапису чи засобів фото - і кінозйомки, відеозапису, нормі стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, а також іншими документами.

Допустимість доказів це придатність їх для використання у адміністративному процесі за формою, на відмінну від їх належності придатність для використання за змістом.

В судовому засіданні досліджений відеозапис з місця події, з якого вбачається, що ОСОБА_1 дійсно 22.05.2021 у громадському місці гучно висловлювався нецензурною лайкою, чим порушував громадський порядок.

Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях, зокрема, по справам «Кобець проти України» від 14.02.2008, «Берктай проти Туреччини» від 08.02.2001, «Леванте проти Латвії» від 07.11.2002 неодноразово вказує, що оцінюючи докази, суд застосовує принцип доведення «за відсутності розумних підстав для сумніву», що може бути результатом цілої низки ознак або достатньо вагомих, чітких і узгоджених між собою неспростовних презумпцій.

У рішенні ЄСПЛ від 21 липня 2011 року по справі «Коробов проти України» Європейський суд з прав людини вказав, що при оцінці доказів Суд, як правило, застосовує критерій доведення «поза розумним сумнівом». Проте, така доведеність може випливати зі співіснування достатньо переконливих, чітких і узгоджених між собою висновків чи схожих неспростовних презумцій факту.

В контексті рішення ЄСПЛ «Надточій проти України» (Заява N 7460/03) правопорушення, яке розглядається, має ознаки, притаманні "кримінальному обвинуваченню" у значенні статті 6 Конвенції, що вимагає дотримання стороною обвинувачення, яку в цій справі представляє автор протоколу про адміністративне порушення, відповідного доказового забезпечення, що передбачає такий рівень доказування, який не залишає жодних розумних сумнівів щодо доведеності вини обвинуваченого.

Крім того, Європейський суд з прав людини в своєму рішенні «Ісмаїлов проти Росії» від 06 листопада 2008 року зазначив, що згідно з принципом верховенства права однією з підвалин демократичного суспільства, який закріплений в усіх статтях Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, при розгляді справи та призначенні стягнення потрібно досягти справедливого балансу між загальними інтересами суспільства та вимогами захисту основоположних прав особи, щоб під час відповідного втручання був дотриманий принцип законності і воно не було свавільним, тобто стягнення повинне бути пропорційним, воно має відповідати тяжкості скоєного правопорушення, а також його наслідкам.

Своїми діями ОСОБА_1 скоїв правопорушення, відповідальність за яке передбачена ст. 173 КпАП України дрібне хуліганство, тобто нецензурна лайка в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Вина ОСОБА_1 підтверджується сукупністю відомостей, що містяться у протоколі про адміністративне правопорушення серії АПР18 № 496510 від 22.05.2021, відеозапису з місця події.

Склад адміністративного правопорушення передбачений ст. 173 КУпАП, в діях ОСОБА_1 встановлений.

Адміністративне стягнення накладається з урахуванням характеру вчиненого порушення, ступені вини особи, яка притягується до адміністративної відповідальності та майнового стану, обставин, що пом`якшують та обтяжують відповідальність, у межах встановлених КУпАП.

Обставин, що обтяжують або пом`якшують вину притягуваного судом не встановлено.

Відповідно до ст. 40-1 КупАП, судовий збір у провадженні по справі про адміністративне правопорушення у разі винесення судом (суддею) постанови про накладення адміністративного стягнення сплачується особою, на яку накладено таке стягнення.

Згідно п. 5 ч. 2 ст. 4 ЗУ «Про судовий збір», у разі ухвалення судом постанови про накладення адміністративного стягнення, сплачується судовий збір в розмірі 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 454 грн., які підлягають стягненню з правопорушника.

На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 33-35, 40-1, 173, 283, 284 КУпАП, суд -

ПОСТАНОВИВ:

Визнати винним та притягнути до адміністративної відповідальності за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, РНОКПП НОМЕР_1 , зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , та накласти на нього адміністративне стягнення у вигляді штрафу в дохід держави у розмірі семи неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 119 (сто дев`ятнадцять) гривень.

Адміністративне стягнення у вигляді штрафу сплачується за наступними реквізитами:

Отримувач: ГУК Харків обл./МТГ Харків/ 21081100, код отримувача (код ЄДРПОУ) 37874947, банк отримувача Казначейство України (ЕАП), код банку отримувача 899998, рахунок отримувача UA0020649; код класифікації доходів бюджету 21081100; призначення платежу: сплата штрафу по справі про адміністративне правопорушення.

Стягнути з ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, РНОКПП НОМЕР_1 , зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , судовий збір в дохід держави в розмірі 454 (чотириста п`ятдесят чотири) грн. 00 коп.

Судовий збір сплачується за наступними реквізитами: Отримувач: ГУК у м. Києві/м. Київ/22030106; код отримувача , банк отримувача: Казначейство України (ЕАП); код банку отримувача 899998; рахунок отримувача UA0026001; код класифікації доходів бюджету: 22030106; призначення платежу: судовий збір при ухваленні судом постанови про накладення адміністративного стягнення.

Постанова може бути оскаржена протягом десяти днів з дня винесення постанови шляхом подачі апеляційної скарги до Харківського апеляційного суду через Московський районний суд м. Харкова.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку оскарження цієї постанови.

Відповідно до положень ст. ст. 307, 308 КУпАП штраф має бути сплачений не пізніш як через п`ятнадцять днів з дня вручення йому постанови про накладення штрафу, крім випадків, передбачених статтею 300-1 цього Кодексу, а в разі оскарження такої постанови - не пізніш як через п`ятнадцять днів з дня повідомлення про залишення скарги без задоволення. У порядку примусового виконання постанови про стягнення штрафу за вчинення адміністративного правопорушення з правопорушника стягується: подвійний розмір штрафу, визначеного у відповідній статті цього Кодексу та зазначеного у постанові про стягнення штрафу.

Суддя: Т.В. Поліщук