Справа № 283/848/21
Провадження №3/283/451/2021
П О С Т А Н О В А

І м е н е м У к р а ї н и

31 травня 2021 року м. Малин

Суддя Малинського районного суду Житомирської області Хомич В.М., за участю прокурора Коростенської окружної прокуратури Яричевської Н.М., особи, відносно якої складено протокол, розглянувши у відкритому судовому засіданні справу, яка надійшла за підсудністю з Управління стратегічних розслідувань в Житомирській області, про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, мешканця АДРЕСА_1 , радника директора ПрАТ «ПБК «Радомишль», ідентифікаційний номер НОМЕР_1 ,

за ч.1 ст.172-6 Кодексу України про адміністративні правопорушення,

ВСТАНОВИВ:

Відповідно до протоколу №41 від 22.02.2021, ОСОБА_1 , будучи у період з 2017 по 12.03.2020 присяжним Радомишльського районного суду Житомирської області та будучи відповідно до п.п. «ґ» п.1 ч.1 ст. 3 Закону України «Про запобігання корупції» суб`єктом відповідальності за адміністративні правопорушення, пов`язані з корупцією, в порушення вимог ч.2 ст. 45 Закону, несвоєчасно, без поважних причин, подав декларацію особи, яка припиняє діяльність, пов`язану з виконанням функцій держави або місцевого самоврядування, за період не охоплений раніше поданими деклараціями.

Так, на підставі рішення Радомишльської районної ради Житомирської області від 19.05.2017 за №185 ОСОБА_1 було включено до списку присяжних Радомишльського районного суду Житомирської області.

12.03.2020 під час проведення 27 сесії Радомишльської міської ради було прийнято рішення №951 «Про затвердження списку присяжних Радомишльського районного суду Житомирської області». Згідно з даним списком ОСОБА_1 припинив виконувати функції присяжного Радомишльського районного суду та згідно з даними з Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, подав електронну декларацію особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, перед звільненням за період, не охоплений раніше поданими деклараціями 10.02.2021 року, тобто несвоєчасно.

ОСОБА_1 усудовому засіданні вину у вчиненні правопорушення не визнав та пояснив, що на добровільних засадах був присяжним Радомишльського районного суду Житомирської області. В судові засідання був залучений два рази на початку 2017-2018 років, навіть посвідчення йому, як присяжному, не видавали. На сесію міської ради 12.03.2020 його ніхто не викликав та не повідомляв, що затвердили інший список присяжних, а його повноваження, як присяжного припинені. Дізнався про це тільки тоді, коли до нього на роботу прийшов працівник поліції відбирати пояснення по факту неподання ним декларації. Після того, як у нього відібрали пояснення з приводу вказаних обставин, на наступний день він подав декларацію вказаного типу перед звільненням. На запитання пояснив, що був обізнаний, що обирався присяжним на строк три роки. Просив прокурора звернути увагу на факт підробки особою, яка відбирала у нього пояснення, дати у поясненні пояснення були відібрані 09.02.2021, напередодні подання ним декларації, а зазначено 12.02.2021.

Прокурор Коростенської окружної прокуратури Яричевська Н.М. зазначила, що в діях ОСОБА_1 є склад адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.172-6 КУпАП, а тому просила застосувати до нього адміністративне стягнення, оскільки доступ до інформації про список присяжних є загальнодоступним, у ОСОБА_1 була можливість відстежувати інформацію, він був обізнаний з обов`язками присяжного.

Вислухавши пояснення ОСОБА_1 , думку прокурора, дослідивши матеріали справи, суд дійшов висновку про відсутність в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.172-6 КУпАП з наступних підстав.

Відповідно до вимог ст. ст. 245, 251, 252, 280 КУпАП суд зобов`язаний повно, всебічно та об`єктивно з`ясувати всі обставини справи, встановити чи було вчинено адміністративне правопорушення та чи винна особа у його вчиненні, дослідити наявні у справі докази, дати їм належну правову оцінку і в залежності від встановленого, прийняти мотивоване законне рішення.

Завданням Кодексу України про адміністративні правопорушення є охорона прав і свобод громадян, власності, конституційного ладу України, прав і законних інтересів підприємств, установ і організацій, встановленого правопорядку, зміцнення законності, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі точного і неухильного додержання Конституції і законів України, поваги до прав, честі і гідності інших громадян, до правил співжиття, сумлінного виконання своїх обов`язків, відповідальності перед суспільством (ст. 1 КУпАП).

Відповідно до ст. 2 КУпАП, законодавство України про адміністративні правопорушення складається з цього Кодексу та інших законів України. Закони України про адміністративні правопорушення до включення їх у встановленому порядку до цього Кодексу застосовуються безпосередньо.

Положення ст. 7 КУпАП передбачають, що ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

Відповідно до ч. 1 ст. 8 КУпАП особа, яка вчинила адміністративне правопорушення, підлягає відповідальності на підставі закону, що діє під час і за місцем вчинення правопорушення.

У відповідності до вимог ч.1 ст.9 КУпАП адміністративне правопорушення (проступок) - це протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свобод громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Статтею 23 КУпАП передбачено, що адміністративне стягнення є мірою відповідальності і застосовується з метою виховання особи, яка вчинила адміністративне правопорушення, в дусі додержання законів України, поваги до правил співжиття, а також запобігання вчиненню нових правопорушень як самим правопорушником, так і іншими особами.

Судом встановлено, що рішенням тринадцятої сесії сьомого скликання Радомишльської районної ради Житомирської області №185 від 19.05.2017 було затвердженого список присяжних Радомишльського районного суду Житомирської області у кількості 15 чоловік згідно списку, до якого входив і ОСОБА_1 (а.с.15-17).

Відповідно до ч. 4 ст. 64 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» список присяжних затверджується на три роки і переглядається в разі необхідності для заміни осіб, які вибули зі списку, за поданням територіального управління Державної судової адміністрації України.

Таким чином, ОСОБА_1 був обраний присяжним на строк три роки, але не довше, ніж до 19.05.2020.

Згідно з п.п. «ґ» п.1 ч.1 ст.3 Закону України «Про запобігання корупції» до суб`єктів, на яких поширюється дія цього Закону, відносяться присяжні.

Частиною 2 статті 45 Закону України «Про запобігання корупції» передбачено, що особи, зазначені у пункті 1, підпунктах "а" і "в" пункту 5 частини першої статті 3 цього Закону, які припиняють діяльність, пов`язану з виконанням функцій держави або місцевого самоврядування, подають декларацію особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, за період, не охоплений раніше поданими деклараціями.

Статтею 5 рішення Національного агентства з питань запобігання корупції №3 від 10.06.2016 «Про функціонування Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування» в редакції від 12.12.2019, декларація перед звільненням декларація, яка подається відповідно до абзацу 1 ч.2 ст.45 Закону не пізніше 20 робочих днів з дня припинення діяльності, пов`язаної з виконанням функцій держави або місцевого самоврядування, або іншої діяльності зазначеної у п.п. «а, в» п.2 ч.1 ст. 3 Закону. Така декларація охоплює період, який не був охоплений деклараціями, раніше поданими суб`єктом декларування та містить інформацію станом на останній день такого періоду. Останнім днем такого періоду є день припинення діяльності, пов`язаної з виконанням функцій держави. Під раніше поданими деклараціями розуміються декларації, що були подані до Реєстру відповідно до Закону.

Згідно з ч. 1 ст.172-6 КУпАП відповідальність настає за несвоєчасне подання без поважних причин декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування.

Відповідно до примітки до ст.172-6 КУпАП, суб`єктом правопорушень у цій статті є особи, які відповідно до частин першої та другої статті 45 Закону України «Про запобігання корупції» зобов`язані подавати декларацію особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування.

Згідно з рішенням двадцять сьомої сесії 7-го скликання Радомишльської міської ради від 12.03.2020 було затверджено новий список присяжних Радомишльського районного суду Житомирської області, до якого ОСОБА_1 не увійшов (а.с.22-23).

Листом № ЕП-138/2021 від 28.04.2021 Радомишльський районний суд повідомив, що ОСОБА_1 не повідомлявся про припинення 12.03.2020 повноважень присяжного Радомишльського районного суду Житомирської області та про необхідність подання у зв`язку з цією обставиною декларації особи, яка припиняє діяльність, пов`язану з виконанням функцій держави, за період неохоплений раніше поданими деклараціями (тип декларації перед звільненням).

Відповідно до повідомлення виконавчого комітету Радомишльської міської ради Житомирської області, ОСОБА_1 на 27 сесію Радомишльської міської ради 12.03.2020 року особисто не запрошувався (викликався), так як на розгляд сесії не виносилося питання щодо його особи і він не входить до переліку осіб, щодо яких Радомишльська міська рада зобов`язана повідомляти особисто порядок денної сесії. Копія рішення ОСОБА_1 не направлялася, так як він не є суб`єктом розгляду даного рішення.

Вирішуючи питання про наявність в діях конкретної особи складу адміністративного правопорушення, крім іншого, необхідно враховувати наявність суб`єктивної сторони даного правопорушення.

Суб`єктивна сторона правопорушення, передбаченого ч. 2 ст.172-6 КУпАП, характеризується наявністю вини у формі прямого чи не прямого умислу, вчинення діяння через необережність виключає притягнення особи до адміністративної відповідальності. При цьому діяння, передбачені ст. 172-6 КУпАП, є діяннями з формальним складом, які можуть бути вчинені тільки умисно. Тобто особа, яка є суб`єктом декларування і несвоєчасно, без поважних причин, подала декларацію, має усвідомлювати суспільно - небезпечний характер свого діяння, передбачати його суспільно - небезпечні наслідки і бажати їх настання, або особа усвідомлювала суспільно - небезпечний характер свого діяння, передбачала його суспільно - небезпечні наслідки і хоча не бажала, але свідомо допускала їх настання.

Згідно з вимогами ст.17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» від 23.02.2006, суди застосовують рішення Європейського суду з прав людини як джерело права.

Суд першої інстанції враховує вимоги практики ЄСПЛ про те, що особливості процесуального розгляду справ про адміністративні правопорушення мають прирівнюватися до кримінального процесуального законодавства. Згідно з вказаною практикою при незгоді правопорушника з обвинуваченням, суд має перевіряти й давати оцінку всім доказам у справі, всі сумніви трактувати на його користь.

Притягнення особи до адміністративної відповідальності можливе лише за умови наявності юридичного складу адміністративного правопорушення, в тому числі, встановлення вини особи у його вчиненні, яка підтверджена належними та допустимими доказами.

Зміст постанови судді має відповідати вимогам передбаченими статтями 283 і 284 КпАП України, зокрема, потрібно навести докази, на яких ґрунтується висновок про вчинення особою адміністративного правопорушення, та зазначити мотиви відхилення інших доказів, на які посилався правопорушник, чи висловлених останнім доводів.

В матеріалах адміністративної справи відсутні докази, які б підтверджували наявність в діях ОСОБА_1 умислу на порушення вимог фінансового контролю. Зокрема, пояснення ОСОБА_1 про необізнаність його щодо припинення повноважень присяжного не спростовані жодним з досліджених судом доказів. Крім цього, відсутні відомості про наявність в діях особи корупційного інтересу на вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.172-6 КУпАП.

Таким чином, суд приходить до висновку про відсутність в діях ОСОБА_1 суб`єктивної сторони, а відповідно і складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 172-6 КУпАП.

Відповідно до п. 1 ст. 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочате, а розпочате підлягає закриттю за відсутністю у діях особи складу адміністративного правопорушення.

Керуючись ч.1 ст. 172-6, п.1 ч.1 ст. 247, ст. 283, п.3 ч.1 ст.284 Кодексу України про адміністративні правопорушення,

ПОСТАНОВИВ:

Провадження по справі про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч.1 ст.172-6 Кодексу України про адміністративне правопорушення закрити на підстві п. 1 ст. 247 КУпАП - у зв`язку з відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена протягом десяти днів з дня винесення постанови до Житомирського апеляційного суду через Малинський районний суд Житомирської області.

Суддя В. М. Хомич