Справа № 347/1136/21
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

29.06.2021 року суддя Косівського районного суду Івано-Франківської області Драч Д.С., розглянувши матеріали справи про адміністративне правопорушення, що надійшли від Косівського ВП ГУНП в Івано-Франківській області, про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , не працюючого, по ст.173 Кодексу України про адміністративні правопорушення,

в с т а н о в и в:

Згідно протоколу про адміністративне правопорушення серії ВАБ №420511 від 20.05.2021 року ОСОБА_1 20.05.2021 близько 10:44 години в АДРЕСА_1 , вчинив дрібне хуліганство, висловлювався нецензурними словами, вів себе неадекватно, перебував у п`яному вигляді, чим вчинив адміністративне правопорушення, передбачене ст.173 КУпАП.

ОСОБА_1 до суду не прибув, хоча був повідомлений про час і місце розгляду справи шляхом направлення судової повістки. Зважаючи на те, що судом вжиті всі можливі заходи для забезпечення права особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, взяти участь у розгляді справи відносно нього, враховуючи правила ст.ст. 268, 277 КУпАП, у зв`язку з тим, що в справі є достатні дані про обізнаність особи зі своїми правами, про місце розгляду справи в суді, відсутні заяви, які перешкоджають розгляду справи, суд розглянув дану справу у відсутності адмінпритягуваного в межах розумного строку та у строк, передбачений ч.2 ст.38 КУпАП на підставі наявної в матеріалах справи сукупності доказів.

В ході розгляду справи суддею встановлено, що вина ОСОБА_1 , у скоєнні ним адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП, не знайшла свого підтвердження.

Так, статтею ст.173 КУпАП передбачено адміністративну відповідальність за дрібне хуліганство, тобто нецензурна лайка в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

В даному випадку судом не встановлено події, а в діях ОСОБА_1 - складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП, оскільки вказані дії спричинені особистими неприязними відносинами між учасниками конфлікту, а не були спрямовані на порушення громадського порядку та спокою громадян.

Так, згідно матеріалів справи між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 виник конфлікт на грунті особистих раптово виниклих неприязних відносин за відсутності самого потерпілого (заявника) ОСОБА_3 , після якого ОСОБА_1 покинув місце події.

За змістом протоколу про адміністративне правопорушення дії ОСОБА_1 полягали у висловлюваннях нецензурними словами, «неадекватній» поведінці, перебуванні у «п`яному» вигляді, що не узгоджується із матеріалами справи (відсутні належні й допустимі докази вказаних фактів) та не зрозуміло у чому полягала «неадекватність» поведінки адмінпритягуваного.

У рішенні у справі «Карелін проти Росії» («Karelin v. Russia», заява № 926/08, рішення від 20.09.2016 р.) ЄСПЛ розглянув ситуацію, коли національний суд при розгляді справи про адміністративне правопорушення без участі сторони обвинувачення, що цілком відповідало нормам російського законодавства, ініціював дослідження доказів обвинувачення та за результатами дослідження доказів притягнув особу до відповідальності, уточнивши в судовому рішенні фабулу правопорушення, усунувши певні розбіжності та неточності, які мали місце в протоколі про адміністративне правопорушення. При цьому, за логікою ЄСПЛ, за умови відсутності сторони обвинувачення та при наявності певної неповноти чи суперечностей, суду не залишилося нічого іншого, як взяти на себе функції сторони обвинувачення, самостійно відшукуючи докази винуватості особи, що становить порушення ч. 1 ст. 6 Конвенції в частині дотримання принципу рівності сторін і вимог змагального процесу (за цих умов особа позбавлена можливості захищатися від висунутого проти нього обвинувачення перед незалежним судом, а навпаки вона має захищатися від обвинувачення, яке, по суті, судом підтримується). Суд зауважує, що рішення у справі «Карелін проти Росії» набрало законної сили.

З огляду на зазначене, ЄСПЛ дійшов висновку, що суд не вправі самостійно змінювати на шкоду особі фабулу, викладену у протоколі про адміністративне правопорушення, яка, по суті, становить виклад обвинувачення у вчиненні певного правопорушення, винуватість у скоєнні якого певною особою має доводитися в суді, а також не має права самостійно відшукувати докази винуватості особи у вчиненні правопорушення, оскільки діючи таким чином, суд неминуче перебиратиме на себе функції обвинувача, позбавляючись статусу незалежного органу правосуддя, що є порушенням ст. 6 Конвенції.

Виходячи із наведеної практики ЄСПЛ, а також враховуючи вимоги ст.ст.7, 254, 279 КУпАП суд повинен розглядати справу не інакше, як на підставі та в межах протоколу про адміністративне правопорушення.

За змістом ч.1 ст.256 КУпАП у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються, зокрема, дата і місце його складання, відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності, місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення тощо.

Положення статті 62 Конституції України встановлюють, що обвинувачення не може ґрунтуватися на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Згідно роз`яснень, які містяться в ч.2 п.19 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 01.11.1996р. за № 9 «Про застосування Конституції України при здійсненні правосуддя», визнання особи винуватою, може мати місце лише за умови доведеності її вини.

Уповноважена посадова особа, яка розглядає справу про адміністративне правопорушення, відповідно до статті 280 КУпАП зобов`язана з`ясувати, зокрема: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності.

За змістом ч.1 ст.251, ст.252 КУпАП: орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків тощо, які орган (посадова особа) оцінює за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Згідно п.1 ч.1 ст. 247 КУпАП: провадження в справі про адміністративне правопорушення підлягає закриттю, зокрема - за відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

Враховуючи докази по справі з точки зору їх допустимості, об`єктивності та достатності, справа про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 підлягає закриттю за відсутності події і складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП.

Керуючись ст.ст. 221,247,268,283-284,287,289 КУпАП суддя

У Х В А Л И В :

Провадження у справі про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за ст.173 КУпАП закрити у зв`язку з відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.

Постанову по справі про адміністративне правопорушення може бути оскаржено прокурором у випадках, передбачених ч.5 ст.7 КУпАП, особою, щодо якої її винесено, а також потерпілим протягом десяти днів з дня її винесення до Івано-Франківського апеляційного суду через Косівський районний суд Івано-Франківської області.

Суддя: Д.С. Драч