Провадження № 3/127/7184/21
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"03" вересня 2021 р.м. Вінниця

Суддя Вінницького міського суду Вінницької області Бернада Є.В., дослідивши матеріали про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , за вчинення адміністративних правопорушень, передбаченого статтями 173, 185 Кодексу України про адміністративні правопорушення,

ВСТАНОВИВ:

22.07.2021 о 22.30 год. по АДРЕСА_2 ОСОБА_1 висловлювався нецензурною лайкою у громадському місці, а саме у під`їзді будинку, чим порушував громадський порядок та спокій громадян.

Крім того, 22.07.2021 о 22.32 год. ОСОБА_1 на законну вимогу працівника поліції припинити адміністративне правопорушення не відреагував, при цьому висловлювався в грубій формі на адресу поліцейських, погрожував фізичною розправою, хапався за формений одяг.

ОСОБА_1 в судовому засіданні винуватість у вчиненні правопорушень визнав та суду пояснив, що обставини, викладені у протоколах про адміністративні правопорушення, дійсно мали місце. На вчинення зазначеного його спонукав стан алкогольного сп`яніння.

Заслухавши пояснення ОСОБА_1 , дослідивши надані суду матеріали, суд дійшов до такого висновку.

Згідно зі статтею 245 Кодексу України про адміністративні правопорушення (далі КпАП) завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом.

Зі змісту статті 173 КпАП випливає, що дрібне хуліганство полягає в нецензурній лайці в громадських місцях, в образливому чіплянні до громадян та в інших подібних діях, що порушують громадський порядок та спокій громадян.

Згідно з визначенням, що міститься у статті 1 Закону України «Про особливості забезпечення громадського порядку та громадської безпеки у зв`язку з підготовкою та проведенням футбольних матчів» громадський порядок сукупність суспільних відносин, що забезпечують нормальні умови життєдіяльності людини, діяльності підприємств, установ і організацій під час підготовки та проведення футбольних матчів шляхом встановлення, дотримання і реалізації правових та етичних норм.

Інше визначення громадського порядку було надано в пункті 1.6 Положення про службу дільничних інспекторів міліції в системі Міністерства внутрішніх справ України, затвердженого наказом МВС від 11.11.2010 за № 550, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 06.12.2010 за № 1219/18514. Зокрема, відповідно до визначення, наданого у зазначеному документі, громадський порядок система суспільних відносин, які складаються і розвиваються в громадських місцях під впливом правових та соціальних норм, спрямованих на забезпечення нормального функціонування установ, організацій, громадських об`єднань, праці й відпочинку громадян, повагу до їх честі, людської гідності та громадської моралі. Слід зауважити, що зазначене Положення втратило чинність на підставі наказу Міністерства внутрішніх справ України від 28.07.2017 за № 650, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 21.08.2017 за № 1041/30909. Однак, незважаючи на те, що зазначений документ оперує поняттям громадського порядку, його нормативне визначення надано не було. Будь-якого іншого нормативного закріплення (визначення) поняття громадського порядку, ніж наведено вище, чинне законодавство України не містить.

Слід зауважити, що поняття громадського місця розкрите (дано його визначення) у статті 1 Закону України «Про заходи щодо попередження та зменшення вживання тютюнових виробів і їх шкідливого впливу на здоров`я населення», з якого слідує, що громадське місце частина (частини) будь-якої будівлі, споруди, яка доступна або відкрита для населення вільно, чи за запрошенням, або за плату, постійно, періодично або час від часу, в тому числі під`їзди, а також підземні переходи, стадіони.

З протоколу про адміністративне правопорушення випливає, що хуліганські дії ОСОБА_1 полягали у нецензурній лайці в громадському місці, а саме у під`їзді будинку. ОСОБА_1 в судовому засіданні зазначеної обставини не заперечив, надавши суду чіткі та послідовні показання. При цьому зазначив, що на вчинення адміністративного правопорушення його спонукав стан алкогольного сп`яніння.

З огляду на викладене суд вважає, що дії ОСОБА_1 охоплюються складом правопорушення, передбаченого статтею 173 КпАП, за ознаками дрібного хуліганства.

Вирішуючи питання щодо наявності в діянні ОСОБА_1 ознак злісної непокори законній вимозі поліцейського, суд враховує таке.

З диспозиції статті 185 КпАП випливає, що відповідальність за даною нормою настає у разі злісної непокори законному розпорядженню або вимозі поліцейського при виконанні ним службових обов`язків, а також вчинення таких же дій щодо члена громадського формування з охорони громадського порядку і державного кордону або військовослужбовця у зв`язку з їх участю в охороні громадського порядку.

В пункті 7 постанови Пленуму Верховного Суду України № 8 від 26.06.1992 «Про застосування судами законодавства, що передбачає відповідальність за посягання на життя, здоров`я, гідність та власність суддів і працівників правоохоронних органів» дано роз`яснення, згідно з якими злісною непокорою є відмова від виконання наполегливих, неодноразово повторених законних вимог чи розпоряджень працівника міліції при виконанні ним службових обов`язків, члена громадських формувань з охорони громадського порядку чи військовослужбовця у зв`язку з їх участю в охороні громадського порядку або відмова, виражена в зухвалій формі, що свідчить про явну зневагу до осіб, які охороняють громадський порядок.

В судовому засіданні встановлено, що 22.07.2021 о 22.32 год. ОСОБА_1 не відреагував на законну вимогу працівника поліції припинити адміністративне правопорушення, а саме дрібне хуліганство, висловлювався в грубій формі на адресу поліцейських, погрожував фізичною розправою, хапався за формений одяг. ОСОБА_1 зазначені обставини підтвердив, пояснивши, що вчинив правопорушення, будучи в стані алкогольного сп`яніння.

Тому, аналізуючи показання ОСОБА_1 та надані суду матеріали у їх сукупності, суд вважає, що дії останнього охоплюються складом адміністративного правопорушення, передбаченого статтею 185 КпАП, за ознаками злісної непокори законній вимозі поліцейського при виконанні ним службових обов`язків.

Вирішуючи питання щодо адміністративного стягнення, яке необхідно застосувати до ОСОБА_1 з метою попередження вчинення ним нових правопорушень у майбутньому, суд враховує таке. З наданих суду матеріалів випливає, що ОСОБА_1 раніше до адміністративної відповідальності не притягувався. Разом з тим, як суд зазначив вище, в судовому засіданні підтверджений факт перебування ОСОБА_1 на час вчинення зазначених правопорушень у стані алкогольного сп`яніння. При цьому суд також встановив, що ОСОБА_1 засудив свою поведінку. Тому з метою попередження вчинення ним нових правопорушень суд вважає за доцільне застосувати до ОСОБА_1 адміністративне стягнення відповідно до приписів частини другої статті 36 КпАП, тобто в межах санкції, встановленої за більш серйозне правопорушення з числа вчинених, а саме штраф.

Згідно зі статтею 40-1 КпАП судовий збір у провадженні по справі про адміністративне правопорушення у разі винесення судом (суддею) постанови про накладення адміністративного стягнення сплачується особою, на яку накладено таке стягнення.

Відповідно до пункту 5 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» у разі ухвалення судом постанови про накладення адміністративного стягнення з особи, на яку накладено стягнення, справляється судовий збір в розмірі 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Керуючись статтями 173, 185, 283, 284 КпАП, суд

ПОСТАНОВИВ:

Накласти на ОСОБА_1 адміністративне стягнення за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого статтями 173 та 185 Кодексу України про адміністративні правопорушення, у виді штрафу в розмірі 10 (десяти) неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 170 (сто сімдесят) гривень.

Стягнути з ОСОБА_1 на користь держави судовий збір у розмірі 454 (чотириста п`ятдесят чотири) гривні.

Постанова може бути оскаржена до Вінницького апеляційного суду протягом десяти днів з дня її винесення.

Суддя: