Справа № 481/98/21 пров.№ 3/478/77/2021
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

22.04.2021 смт. Казанка

Суддя Казанківського районного суду Миколаївської області Іщенко Х.В., за участю секретаря судових засідань Луговської А.І., прокурора Мачушенко М.В., особи, яка притягається до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , розглянувши у відкритому судовому засіданні адміністративні матеріали, які надійшли від Управління стратегічних розслідувань в Миколаївській області Департаменту стратегічних розслідувань Національної поліції України відносно ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки с. Кованки, Овруцького району, Житомирської області, громадянки України, пенсіонерки, присяжна Новобузького районного суду Миколаївської області, проживаючої за адресою: АДРЕСА_1 , про притягнення до адміністративної відповідальності за ч. 1 ст.172-6 КУпАП, -

В С Т А Н О В И В:

Рішенням Новобузької районної ради № 448 від 11.05.2018 року «Про внесення змін до рішення районної ради від 17.03.2017 року № 287 «Про затвердження списку присяжних для здійснення Новобузьким районним судом судочинства, визначеного процесуальним законом», призначено ОСОБА_1 присяжною Новобузького районного суду Миколаївської області.

Відповідно до відповіді територіального управління державної судової адміністрації в Миколаївській області встановлено, що ОСОБА_1 виконувала обов`язки присяжної та приймала участь в судових засіданнях в 2018 році.

Таким чином, ОСОБА_1 , відповідно до ст. 1 та п.п. «г» п. 1 ч. 1 ст. 3 Закону України «Про запобігання корупції», як присяжна Новобузького районного суду Миколаївської області, є суб`єктом, на якого поширюються вимоги вказаного закону щодо подання декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування.

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 45 вказаного Закону на ОСОБА_1 , як на особу, зазначену у п. 1 п.п. «а» і «в» п. 2, п. 5 ч. 1 ст. 3 цього закону, було покладено зобов`язання, зокрема: щорічно до 1 квітня подавати шляхом заповнення на офіційному веб-сайті національного агентства декларацію особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, за минулий рік за формою, що визначається Національним агентством.

Будучи присяжною Новобузького районного суду в Миколаївській області, ОСОБА_1 вище означену декларацію за 2018 рік, подала з порушенням термінів, а саме -22.05.2019 року.

На підставі викладеного, відносно ОСОБА_1 було складено протокол від 19.01.2021 року № 34 про притягнення до адміністративної відповідальності за вчинення адміністративного правопорушення пов`язаного з корупцією, передбаченого ч. 1 ст. 172-6 КУпАП, а саме, за несвоєчасне подання без поважних причин декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, перед звільненням.

В судовому засіданні ОСОБА_1 свою вину не визнала, пояснила суду, що з обов`язком як присяжної щодо подання декларації була необізнана, зокрема їй не було роз`яснено, до якого саме строку необхідно було подавати декларацію за 2018 рік. Декларацію подала запізно, у зв`язку з тим, що з огляду на вік, не вміє працювати з комп`ютером.

Прокурор в судовому засіданні зазначив що вважає факт вчинення правопорушення, пов`язаного з корупцією підтверджений та просив визнати ОСОБА_1 винною у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 172-6 КУпАП та призначити стягнення у вигляді штрафу відповідно до передбаченої санкції статті.

Вислухавши пояснення ОСОБА_1 , з`ясувавши думку прокурора та дослідивши матеріали адміністративної справи, приходжу такого висновку.

Відповідно до ст. 2 Закону України «Про запобігання корупції» відносини, що виникають у сфері запобігання корупції, регулюються Конституцією України, міжнародними договорами, згоду на обов`язковість яких надано Верховною Радою України, цим та іншими законами, а також прийнятими на їх виконання іншими нормативно-правовими актами.

Згідно з п.п. «г» п. 1 ч. 1 ст. 3 Закону України «Про запобігання корупції», дія Закону розповсюджується на суддів, суддів Конституційного Суду України, Голову, заступника Голови, членів, інспекторів Вищої ради правосуддя, голову, заступника Голови, членів, інспекторів Вищої кваліфікаційної комісії суддів України, посадових осіб секретаріату цієї Комісії, посадових осіб Державної судової адміністрації України, присяжних (під час виконання ними обов`язків).

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 45 Закону України «Про запобігання корупції», особи, зазначені зокрема у п. 1 п.п. «а» і «в» п. 2, п. 5 ч. 1 ст. 3 цього Закону, зобов`язанні щорічно, до 1 квітня подавати шляхом заповнення на офіційному веб-сайті національного агентства декларацію особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, за минулий рік за формою, що визначається Національним агентством.

Як вбачається з матеріалів адміністративної справи, ОСОБА_1 , згідно Рішення Новобузької районної ради № 448 від 11.05.2018 року «Про внесення змін до рішення районної ради від 17.03.2017 року № 287 «Про затвердження списку присяжних для здійснення Новобузьким районним судом судочинства, визначеного процесуальним законом», була призначена присяжною Новобузького районного суду Миколаївської області.

Отже, на ОСОБА_1 , як на особу, яка виконувала діяльність пов`язану з виконанням функцій держави, поширюються вимоги та обмеження, встановлені Законом України «Про запобігання корупції», і вона як особа, зазначена в пункті 1 п.п. «а» і «в» п. 2, п. 5 ч. 1 ст. 3 Закону України «Про запобігання корупції», була зобов`язана вжити заходів щодо своєчасного подання декларації за 2018 рік, а саме - до 1 квітня 2019 року.

Як вбачається, з витягу з Єдиного держаного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування та скрін-шоту з офіційного сайту Єдиного держаного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, декларацію ОСОБА_2 подала 22.05.2019 року, чим допустила порушення встановленого строку подання щорічної декларації.

Відповідно до Постанови Пленуму Верховного суду України № 13 від 25.05.1998 року (із змінами та доповненнями) «Про практику розгляду судами справ про корупційні діяння» зазначено, що у справах даної категорії суди повинні забезпечувати своєчасне, всебічне, повне й об`єктивне дослідження всіх обставин, передбачених статтями 247 і 280 КУпАП. При цьому особливу увагу необхідно звертати на з`ясування в кожній справі таких питань: чи мало місце правопорушення, за яке особа притягається до відповідальності; чи містить діяння склад корупційного правопорушення, передбаченого Законом; чи особа є винною в його вчиненні; чи належить вона до суб`єктів даного правопорушення; чи не містить правопорушення ознак злочину; чи не закінчилися на момент розгляду справи строки, передбачені ст. 38 КУпАП; чи немає інших обставин, що виключають провадження в справі.

Як вбачається з матеріалів справи, факт вчинення адміністративного правопорушення пов`язаного з корупцією ОСОБА_1 , було виявлено Управлінням стратегічних розслідувань в Миколаївській області Департаменту стратегічних розслідувань Національної поліції України - 30.11.2020 року шляхом отримання інформації від Національного агентства з питань запобігання корупції з приводу несвоєчасного подання декларації ОСОБА_1 , в діях якої вбачаються ознаки наявності складу адміністративного правопорушення, пов`язаного з корупцією, передбачені ч. 1 ст. 172-6 КУпАП.

Із системного аналізу законодавства у сфері запобігання та протидії корупції, вбачається, що моментом виявлення порушення, пов`язаного з корупцією є момент отримання суб`єктами уповноваженими на складання протоколів про адміністративні корупційні правопорушення інформації про таке порушення. При цьому складання адміністративного протоколу про вчинення правопорушення, пов`язаного з корупцією є окремою процесуальною дією, вчиненою на підставі виявленого факту такого порушення.

Таким чином, суддя не погоджується із змістом протоколу про адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією, в частині того, що день складання протоколу є днем виявлення адміністративного правопорушення.

В той же час, відповідно до вимог ст. 65 Закону України «Про запобігання корупції» № 1700-VII від 14.10.2014 року (яка була чинною на момент вчинення адміністративного правопорушення), за вчинення корупційних або пов`язаних з корупцією правопорушень особи, зазначені в частині першій статті 3 цього Закону, притягаються до кримінальної, адміністративної, цивільно-правової та дисциплінарної відповідальності у встановленому законом порядку.

Рішенням Конституційного Суду України № 13-р/2020 від 27.10.2020 року у справі за конституційним поданням 47 народних депутатів України стосовно відповідності Конституції України (конституційності) окремих положень Закону України «Про запобігання корупції», Кримінального кодексу України визнано такою, що не відповідає Конституції України (є неконституційною), статтю 65 Закону України «Про запобігання корупції», яка визнана неконституційною, втрачає чинність з дня ухвалення Конституційним Судом України цього Рішення. Рішення Конституційного Суду України є обов`язковим, остаточним та таким, що не може бути оскаржено.

За змістом статті 152 Конституції України та статті 91 Закону України «Про Конституційний Суд України», закони та інші акти за рішенням Конституційного Суду України визнаються неконституційними повністю чи в окремій частині, якщо вони не відповідають Конституції України або якщо була порушена встановлена Конституцією України процедура їх розгляду, ухвалення або набрання ними чинності. Закони, інші акти або їх окремі положення, що визнані неконституційними, втрачають чинність з дня ухвалення Конституційним Судом рішення про їх неконституційність, якщо інше не встановлено самим рішенням, але не раніше дня його ухвалення.

На момент розгляду даної справи про адміністративне правопорушення, вчинене ОСОБА_1 , статтю 65 Закону України «Про запобігання корупції» виключено на підставі Закону України «Про внесення змін до Закону України «Про запобігання корупції» щодо відновлення інституційного механізму запобігання корупції», який набрав чинності з 30.12.2020 року. З цього ж часу, Закон України «Про запобігання корупції» доповнено статтею 65-1, яка відновлює відповідальність за корупційні або пов`язані з корупцією правопорушення.

Таким чином, склавши протокол про адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією в січні 2021 року, тобто в період чинності статті 65-1 Закону України «Про запобігання корупції», посадова особа органу поліції фактично застосувала до ОСОБА_1 ту норму закону, яка не існувала на момент вчинення нею адміністративного правопорушення, а отже й не передбачала можливої адміністративної відповідальності за порушення вимог корупційного законодавства.

Відповідно до ч. 2 ст. 8. КУпАП, закони, які пом`якшують або скасовують відповідальність за адміністративні правопорушення, мають зворотну силу, тобто поширюються і на правопорушення, вчинені до видання цих законів. Закони, які встановлюють або посилюють відповідальність за адміністративні правопорушення, зворотної сили не мають.

Відповідно до п. 6 ч. 1 ст. 247 КУпАП, провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочате, а розпочате підлягає закриттю в разі скасування акту, який встановлює адміністративну відповідальність.

Враховуючи наведені обставини, з огляду на рішення Конституційного Суду України та чинні норми корупційного законодавства, суддя доходить висновку про наявність підстав для закриття провадження у справі про адміністративне правопорушення, відносно ОСОБА_1 , з підстав скасування акту, який встановлює адміністративну відповідальність, згідно із п. 6 ч. 1 ст. 247 КУпАП.

Керуючись ст. ст. 247, 252, 280, 283, 284 КУпАП, суддя, -

У Х В А Л И В:

Провадження у справі про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки с. Кованки, Овруцького району, Житомирської області, громадянки України, пенсіонерки, присяжна Новобузького районного суду Миколаївської області, проживаючої за адресою: АДРЕСА_1 , за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1ст. 172-6 КУпАП, - закрити у зв`язку із скасуванням акта, який встановлює адміністративну відповідальність.

Постанова судді у справі про адміністративне правопорушення може бути оскаржена протягом десяти днів з дня винесення постанови особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником, а також прокурором у випадках, передбачених частиною п`ятою статті 7 та частиною першою статті 287 КУпАП.

Апеляційна скарга, подана після закінчення цього строку, повертається апеляційним судом особі, яка її подала, якщо вона не заявляє клопотання про поновлення цього строку, а також якщо у поновленні строку відмовлено.

Апеляційна скарга подається до Миколаївського апеляційного суду через Казанківський районний суд Миколаївської області.

Суддя Іщенко Х.В.