Провадження №3-зв/760/13/21
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

28 серпня 2021 року суддя Солом`янського районного суду м. Києва Бурлака О.В., розглянувши заяву ОСОБА_1 про відвід судді Солом`янського районного суду м. Києва Агафонова С.А. від розгляду справи про адміністративне правопорушення стосовно ОСОБА_2 за ч. 5 ст. 184 КУпАП, -

ВСТАНОВИВ:

В провадженні судді Солом`янського районного суду м. Києва Агафонова С.А. знаходиться справа №760/15396/21 про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_2 за ч. 5 ст. 184 КУпАП.

26.08.2021 року до Солом`янського районного суду м. Києва надійшла заява ОСОБА_1 про відвід судді Солом`янського районного суду м. Києва Агафонова С.А., мотивуючи тим, що ОСОБА_2 є донькою колишньої судді Солом`янського районного суду м. Києва ОСОБА_3 Зазначена обставина може викликати сумнів в неупередженості або об`єктивності судді. Від розгляду даної справи просить його відвести.

У судовому засіданні заявник ОСОБА_1 підтримав заяву та просив її задовольнити.

Від судді Солом`янського районного суду м. Києва Агафонова С.А. надійшли письмові пояснення, в яких зазначив про те, що він знайомий з ОСОБА_3 , яка є суддею Солом`янського районного суду м. Києва у відставці, оскільки тривалий час працював з нею та перебуває у доброзичливих відносинах. Просив заяву задовольнити.

Дослідивши у судовому засіданні заяву про відвід та матеріали справи, що стосуються суті заявленого відводу, суд приходить до наступного.

Кодекс України про адміністративні правопорушення не містить процесуальних норм, що передбачають для учасників судового розгляду можливість заявити відвід судді та визначають порядок розгляду такої заяви.

Однак, відповідно до ч. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод,кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом.

Також, відповідно до ст. 245 КУпАП, завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

Згідно з ч. 2 ст. 7 КУпАП України, провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

А тому, незважаючи на те, що Кодексом України про адміністративні правопорушення не врегульовано право учасника судового розгляду подати заяву про відвід, суд вважає, що таку слід розглянути.

Враховуючи те, що нормами Кодексу України про адміністративні правопорушення не передбачено норми, яка регулює заявлення відводу та порядок його розгляду, з метою додержання принципу законності, виникла необхідність в застосуванні принципу аналогії закону найбільш близької галузі права - кримінального процесуального права та при вирішенні питання про відвід судді керуватися ст.ст.75,81 КПК України, якими врегульоване вказане питання.

Відповідно до п. 4 ч. 1ст. 75 КПК України, суддя не може брати участь у кримінальному провадженні за наявності інших обставин, які викликають сумнів у його неупередженості.

Пункт 5 постанови Пленуму Верховного Суду України №8 від 13 червня 2007 року «Про незалежність судової влади» роз`яснює, що відповідно до закону суддя не може брати участь у розгляді справи і підлягає відводу (самовідводу), якщо він заінтересований у результаті розгляду справи або є інші обставини, які викликають сумнів в об`єктивності та неупередженості судді.

Згідно з практикою Європейського суду з прав людини, при оцінці безсторонності суду слід розмежовувати суб`єктивний та об`єктивний аспект. Так, у справах «Гаусшильдт проти Данії», «Мироненко і Мартиненко проти України» зазначається, що наявність безсторонності, для цілей пункту 1 статті 6 Конвенції має визначатися за допомогою суб`єктивного та об`єктивного критеріїв. Щодо суб`єктивної складової даного поняття, то у справі «Гаусшильдт проти Данії» вказано, що потрібні докази фактичної наявності упередженості судді для відсторонення його від справи. Причому суддя вважається безстороннім, якщо тільки не з`являються докази протилежного. Таким чином, існує презумпція неупередженості судді, а якщо з`являються сумніви щодо цього, то для його відводу в ході об`єктивної перевірки має бути встановлена наявність певної особистої заінтересованості судді, певних його прихильностей, уподобань стосовно однієї зі сторін у справі. У кожній окремій справі слід визначити, чи мають стосунки, що розглядаються, таку природу та ступінь, що свідчать про те, що суд не є безстороннім (рішення у справі «Мироненко і Мартиненко проти України»). Зазначену позицію Європейського суду підтримав і Верховний Суд України у справі №5-15п12 від 01.03.2012.

Враховуючи вищевикладене, дослідивши заяву про відвід та обставини зазначені в ній, а саме те, що особа, яка притягується до адміністративної відповідальності ОСОБА_2 є донькою судді Солом`янського районного суду м. Києва ОСОБА_3 у відставці, з якою суддя Солом`янського районного суду м. Києва Агафонов С.А. тривалий час працював та перебуває у доброзичливих відносинах, з метою усунення сумнівів в неупередженості судді при розгляді адміністративного матеріалу, приходжу до висновку, що заявлений ОСОБА_1 відвід судді Агафонову С.А. підлягає задоволенню.

На підставі вищенаведеного, ст.ст. 245, 268 КУпАП, ст. 75 КПК України, та керуючись ст. 283 КУпАП, суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

Заяву ОСОБА_1 про відвід судді Солом`янського районного суду м. Києва Агафонова С.А. від розгляду справи про адміністративне правопорушення стосовно ОСОБА_2 за ч. 5 ст. 184 КУпАП, - задовольнити.

Відвести суддю Солом`янського районного суду м. Києва Агафонова С.А. від участі у розгляді справи про адміністративне правопорушення стосовно ОСОБА_2 за ч. 5 ст. 184 КУпАП (справа № 760/15396/21).

Постанова оскарженню не підлягає.

Суддя О.В.Бурлака