Провадження № 3/761/9545/2021
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19 листопада 2021 року суддя Шевченківського районного суду м. Києва Овсеп`ян Т.В., за участю: секретаря судового засідання Бойко Д.О., прокурора Сказка Р.І., адвоката Лисовець Т.В., особи, яка притягується до адміністративної відповідальності - ОСОБА_1 , розглянувши матеріали, які надійшли з Управління стратегічних розслідувань в місті Києві Департаменту стратегічних розслідувань Національної поліції України, відносно

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Київ, громадянина України, з вищою освітою, одруженого, працюючого науковим співробітником Інституту проблем моделювання в енергетиці НАН України, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , та проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , який раніше не притягувався до адміністративної відповідальності,

за вчинення адміністративних правопорушень, передбачених ч.1 ст.172-7, ч.2 ст.172-7 КУпАП,

ВСТАНОВИЛА:

До Шевченківського районного суду м. Києва Департаментом стратегічних розслідувань Національної поліції України було надіслано протоколи, складені щодо ОСОБА_1 за вчинення правопорушень передбачених ч.1 та ч.2 ст. 172-7 КУпАП, які об`єднані в одне провадження, а саме: протокол №530 від 29.09.2021 року про адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією, за яке передбачена відповідальність згідно з ч.1 ст.172-7 КУпАП України; протокол №531 від 29.09.2021 року про адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією, за яке передбачена відповідальність згідно з ч.2 ст.172-7 КУпАП України; протокол №532 від 29.09.2021 року про адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією, за яке передбачена відповідальність згідно з ч.1 ст.172-7 КУпАП України; протокол №533 від 29.09.2021 року про адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією, за яке передбачена відповідальність згідно з ч.2 ст.172-7 КУпАП України; протокол №534 від 29.09.2021 року про адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією, за яке передбачена відповідальність згідно з ч.1 ст.172-7 КУпАП України; протокол №535 від 29.09.2021 року про адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією, за яке передбачена відповідальність згідно з ч.2 ст.172-7 КУпАП України; протокол №536 від 29.09.2021 року про адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією, за яке передбачена відповідальність згідно з ч.1 ст.172-7 КУпАП України; протокол №537 від 29.09.2021 року про адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією, за яке передбачена відповідальність згідно з ч.2 ст.172-7 КУпАП України; протокол №538 від 29.09.2021 року про адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією, за яке передбачена відповідальність згідно з ч.1 ст.172-7 КУпАП України; протокол №539 від 29.09.2021 року про адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією, за яке передбачена відповідальність згідно з ч.2 ст.172-7 КУпАП України.

Так, відповідно до вказаних протоколів - ОСОБА_1 , обіймаючи посаду директора ДП «Оператор ринку», будучи посадовою особою юридичної особи публічного права, відповідно до підпункту «а» пункту 2 частини 1 статті 3 Закону України «Про запобігання корупції», являючись суб`єктом відповідальності, на якого поширюється дія Закону України «Про запобігання корупції», в порушення вимог пункту 2 частини 1 статті 28 Закону України «Про запобігання корупції», під час виконання своїх службових повноважень не повідомив свого безпосереднього керівника у встановленому законом випадку та порядку про наявність у нього реального конфлікту інтересів, під час прийняття рішення щодо нарахування та виплати премії працівникам у жовтні 2019 року, у тому числі особисто собі, та вчинив дії шляхом підписання 31.10.2019 наказу №137 про нарахування та виплату премії працівникам ДП «Оператор ринку», чим вчинив адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією, передбачене ч.1 ст.172-7 КУпАП.

Крім того, ОСОБА_1 , обіймаючи посаду директора ДП «Оператор ринку», будучи посадовою особою юридичної особи публічного права, відповідно до підпункту «а» пункту 2 частини 1 статті 3 Закону України «Про запобігання корупції», являючись суб`єктом відповідальності, на якого поширюється дія Закону України «Про запобігання корупції», в порушення вимог пункту 2 частини 1 статті 28 Закону України «Про запобігання корупції», під час виконання своїх службових повноважень 31.10.2019 в умовах реального конфлікту інтересів, прийняв рішення щодо нарахування та виплати премії працівникам у жовтні 2019 року, у тому числі особисто собі, та вчинив дії шляхом підписання 31.10.2019 наказу №137 про нарахування та виплату премії працівникам ДП «Оператор ринку», чим вчинив адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією, передбачене ч.2 ст.172-7 КУпАП.

Крім того, ОСОБА_1 , обіймаючи посаду директора ДП «Оператор ринку», будучи посадовою особою юридичної особи публічного права, відповідно до підпункту «а» пункту 2 частини 1 статті 3 Закону України «Про запобігання корупції», являючись суб`єктом відповідальності, на якого поширюється дія Закону України «Про запобігання корупції», в порушення вимог пункту 2 частини 1 статті 28 Закону України «Про запобігання корупції», під час виконання своїх службових повноважень не повідомив свого безпосереднього керівника у встановленому законом випадку та порядку про наявність у нього реального конфлікту інтересів, під час прийняття рішення щодо нарахування та виплати одноразового заохочення працівниками у листопаді 2019 року, у тому числі особисто собі, та вчинив дії шляхом підписання 27.11.2019 наказу №152 про виплату одноразового заохочення працівникам ДП «Оператор ринку», чим вчинив адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією, передбачене ч.1 ст.172-7 КУпАП.

Крім того, ОСОБА_1 , обіймаючи посаду директора ДП «Оператор ринку», будучи посадовою особою юридичної особи публічного права, відповідно до підпункту «а» пункту 2 частини 1 статті 3 Закону України «Про запобігання корупції», являючись суб`єктом відповідальності, на якого поширюється дія Закону України «Про запобігання корупції», в порушення вимог пункту 2 частини 1 статті 28 Закону України «Про запобігання корупції», під час виконання своїх службових повноважень 27.11.2019 в умовах реального конфлікту інтересів щодо нарахування та виплати одноразового заохочення працівникам у листопаді 2019 року, у тому числі особисто собі, вчинив дії шляхом підписання 27.11.2019 наказу №152 про виплату одноразового заохочення працівникам ДП «Оператор ринку», чим вчинив адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією, передбачене ч.2 ст.172-7 КУпАП.

Крім того, ОСОБА_1 , обіймаючи посаду директора ДП «Оператор ринку», будучи посадовою особою юридичної особи публічного права, відповідно до підпункту «а» пункту 2 частини 1 статті 3 Закону України «Про запобігання корупції», являючись суб`єктом відповідальності, на якого поширюється дія Закону України «Про запобігання корупції», в порушення вимог пункту 2 частини 1 статті 28 Закону України «Про запобігання корупції», під час виконання своїх службових повноважень не повідомив свого безпосереднього керівника у встановленому законом випадку та порядку про наявність у нього реального конфлікту інтересів, під час прийняття рішення щодо нарахування та виплати премії працівникам у листопаді 2019 року, у тому числі особисто собі, та вчинив дії шляхом підписання 29.11.2019 наказу №159 про виплату премії працівникам ДП «Оператор ринку», чим вчинив адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією, передбачене ч.1 ст.172-7 КУпАП.

Крім того, ОСОБА_1 , обіймаючи посаду директора ДП «Оператор ринку», будучи посадовою особою юридичної особи публічного права, відповідно до підпункту «а» пункту 2 частини 1 статті 3 Закону України «Про запобігання корупції», являючись суб`єктом відповідальності, на якого поширюється дія Закону України «Про запобігання корупції», в порушення вимог пункту 3 частини 1 статті 28 Закону України «Про запобігання корупції», під час виконання своїх службових повноважень 29.11.2019 року, в умовах реального конфлікту інтересів прийняв рішення щодо нарахування та виплати премії працівникам у листопаді 2019 року, у тому числі особисто собі, та вчинив дії шляхом підписання 29.11.2019 року наказу №159 про нарахування та виплату премії працівникам ДП «Оператор ринку», чим вчинив адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією, передбачене ч.2 ст.172-7 КУпАП.

Крім того, ОСОБА_1 , обіймаючи посаду директора ДП «Оператор ринку», будучи посадовою особою юридичної особи публічного права, відповідно до підпункту «а» пункту 2 частини 1 статті 3 Закону України «Про запобігання корупції», являючись суб`єктом відповідальності, на якого поширюється дія Закону України «Про запобігання корупції», в порушення вимог пункту 2 частини 1 статті 28 Закону України «Про запобігання корупції», під час виконання своїх службових повноважень не повідомив свого безпосереднього керівника у встановленому законом випадку та порядку про наявність у нього реального конфлікту інтересів, під час прийняття рішення щодо нарахування та виплати одноразового заохочення працівникам у грудні 2019 року, у тому числі особисто собі, вчинив дії шляхом підписання 18.12.2019 наказу №173 про виплату одноразового заохочення працівникам ДП «Оператор ринку», чим вчинив адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією, передбачене ч.1 ст.172-7 КУпАП.

Крім того, ОСОБА_1 , обіймаючи посаду директора ДП «Оператор ринку», будучи посадовою особою юридичної особи публічного права, відповідно до підпункту «а» пункту 2 частини 1 статті 3 Закону України «Про запобігання корупції», являючись суб`єктом відповідальності, на якого поширюється дія Закону України «Про запобігання корупції», в порушення вимог пункту 2 частини 1 статті 28 Закону України «Про запобігання корупції», під час виконання своїх службових повноважень 18.12.2019 в умовах реального конфлікту інтересів, щодо нарахування та виплати одноразового заохочення працівникам у грудні 2019 року, у тому числі особисто собі, та вчинив дії шляхом підписання 18.12.2019 наказу №173 про виплату одноразового заохочення працівникам ДП «Оператор ринку», чим вчинив адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією, передбачене ч.2 ст.172-7 КУпАП.

Крім того, ОСОБА_1 , обіймаючи посаду директора ДП «Оператор ринку», будучи посадовою особою юридичної особи публічного права, відповідно до підпункту «а» пункту 2 частини 1 статті 3 Закону України «Про запобігання корупції», являючись суб`єктом відповідальності, на якого поширюється дія Закону України «Про запобігання корупції», в порушення вимог пункту 2 частини 1 статті 28 Закону України «Про запобігання корупції», під час виконання своїх службових повноважень не повідомив свого безпосереднього керівника у встановленому законом випадку та порядку про наявність у нього реального конфлікту інтересів, під час прийняття рішення щодо нарахування та виплати премії працівникам у грудні 2019 року, у тому числі особисто собі, та вчинив дії шляхом підписання 27.12.2019 наказу №186 про виплату премії працівникам ДП «Оператор ринку», чим вчинив адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією, передбачене ч.1 ст.172-7 КУпАП.

Крім того, ОСОБА_1 , обіймаючи посаду директора ДП «Оператор ринку», будучи посадовою особою юридичної особи публічного права, відповідно до підпункту «а» пункту 2 частини 1 статті 3 Закону України «Про запобігання корупції», являючись суб`єктом відповідальності, на якого поширюється дія Закону України «Про запобігання корупції», в порушення вимог пункту 2 частини 1 статті 28 Закону України «Про запобігання корупції», під час виконання своїх службових повноважень 27.12.2019 в умовах реального конфлікту інтересів, щодо нарахування та виплати премії працівникам у грудні 2019 року, у тому числі особисто собі, та вчинив дії шляхом підписання 27.12.2019 наказу №186 про виплату премії працівникам ДП «Оператор ринку», чим вчинив адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією, передбачене ч.2 ст.172-7 КУпАП.

Під час складання протоколів та в судовому засіданні ОСОБА_1 свою вину не визнав, та зазначив, що він дійсно перебував на посаді директора ДП «Оператор ринку» та в період з вересня 2019 по грудень 2019 рік, ним особисто було підписано ряд наказів про виплати премії та одноразові заохочення, разом з тим, зауважив, що розмір премії працівникам встановлюється на економічній раді, яка діє на підприємстві, за результатами засідань визначається відсоток преміювання в залежності від фінансових показників компанії та фінансових можливостей в рамках затвердженого кошторису підприємства з боку НКРЕКП. Під час підписання відповідних наказів, він діяв відповідно до вимог свого контракту, та умов колективного договору. Також вказав, що отримання заробітної плати, що включає надбавки і премії, є конституційним правом, а не приватним інтересом державного службовця. Він повідомляв орган управління, Кабінет Міністрів України, про розміри заробітної плати, як основної, так і додаткової (премій, надбавок, заохочень), що мала виплачуватись директору протягом 2019 року, шляхом подання фінансового плану ДП "Оператор ринку" на 2019 рік. Вказаний фінансовий план був затверджений органом управління, Кабінетом міністрів України. Вважає, що в його діях відсутній склад правопорушень, в зв`язку з чим просив закрити провадження у справі.

Захисник ОСОБА_1 - адвокат Лисовець Т.В. зазначила, що ОСОБА_1 , підписуючи накази, діяв як у визначених межах контракту, колективного договору, інших внутрішніх положень, так і в межах законодавчих норм. Його дії були направлені суто на досягнення інтересів підприємства, за відсутності корисливого мотиву. Крім того, одним з найголовніших обов`язків ОСОБА_1 , як керівника підприємства, було забезпечення своєчасної виплати заробітної плати у належному розмірі, вдосконалення організації оплати праці та посилення таким чином мотивації до роботи працівників, яким він і сам був. Обов`язки та права керівника ДП «Оператор ринку» окреслювали останнього як гаранта належного соціального забезпечення особового складу підприємства, та як особу, на яку такі гарантії поширювались. Окрім того, нарахування, виплата премій та інших заохочень ОСОБА_1 у здійснений ним спосіб запобігало цілком можливим наслідкам перевірок контролюючих органів у вигляді накладення штрафних санкцій на ДП «Оператор ринку». Законом і документами, що регулюють діяльність підприємства, не було закріплено дискреційності повноважень керівника щодо підписання наказів про виплату додаткової зарплати. При цьому, був закріплений його обов`язок на вказані дії. До того ж, не існувало жодного іншого порядку та системи виплат основної, додаткової заробітної плати на ДП «Оператор ринку», за яким би керівництво мало діяти. Враховуючи наведене, просила провадження у справі закрити у зв`язку з відсутністю в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, пов`язаного з корупцією.

Прокурор вважає, що протоколи про адміністративне правопорушення складені згідно з вимогами чинного законодавства, підтримав обставини викладені в протоколах та просив накласти на ОСОБА_1 адміністративне стягнення у межах санкції ч.ч.1, 2 ст.172-7 КУпАП.

Вислухавши пояснення особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, доводи захисника, висновок прокурора, вивчивши письмові матеріали справи, додатково долучені в судовому засіданні документи, судом встановлене наступне.

Відповідно до ст.245 КУпАП, завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

Згідно із вимогами ст. 280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Статтею 252 КУпАП передбачено, що орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Частина 1 ст. 172-7 КУпАП встановлює адміністративну відповідальність за неповідомлення особою у встановлених законом випадках та порядку про наявність у неї реального конфлікту інтересів. Об`єктивна сторона цього правопорушення полягає в бездіяльності особи, яка знала про наявність приватного інтересу, який впливав на об`єктивність або неупередженість прийняття рішень, вчинення чи не вчинення нею дій при здійсненні представницьких повноважень, тому зобов`язана була повідомити про це, однак не зробила цього.

Частина 2 ст.172-7 КУпАП встановлює адміністративну відповідальність за порушення вимог щодо запобігання та врегулювання конфлікту інтересів: вчинення дій чи прийняття рішень в умовах реального конфлікту інтересів. Об`єктивна сторона даного правопорушення полягає в активних діях особи, яка знала про наявність приватного інтересу, який впливав на об`єктивність або неупередженість прийняття рішень, вчинення чи невчинення нею дій при здійсненні представницьких повноважень, тому зобов`язана була повідомити про це, однак не зробила цього.

Згідно із частиною першою статті 1 Закону України «Про запобігання корупції» приватний інтерес - будь-який майновий чи немайновий інтерес особи, у тому числі зумовлений особистими, сімейними, дружніми чи іншими позаслужбовими стосунками з фізичними чи юридичними особами, у тому числі ті, що виникають у зв`язку з членством або діяльністю в громадських, політичних, релігійних чи інших організаціях.

Реальний конфлікт інтересів - суперечність між приватним інтересом особи та її службовими чи представницькими повноваженнями, що впливає на об`єктивність або неупередженість прийняття рішень, або на вчинення чи невчинення дій під час виконання зазначених повноважень.

Відповідно до ч. 1 ст. 28 Закону України «Про запобігання корупції» особи, зазначені в пунктах 1 та 2 частини першої статті 3 Закону України «Про запобігання корупції», зобов`язані вживати заходів щодо недопущення виникнення реального, потенційного конфлікту інтересів; повідомляти не пізніше наступного робочого дня з моменту, коли особа дізналася чи повинна була дізнатися про наявність у неї реального чи потенційного конфлікту інтересів безпосереднього керівника, а у випадку перебування особи на посаді, яка не передбачає наявності у неї безпосереднього керівника, або в колегіальному органі - Національне агентство чи інший визначений законом орган або колегіальний орган, під час виконання повноважень у якому виник конфлікт інтересів, відповідно; не вчиняти дій та не приймати рішення в умовах реального конфлікту інтересів.

Як вбачається з матеріалів справи, відповідно до Розпорядження Кабінету Міністрів України №398-р від 12.06.2019 року ОСОБА_1 призначено директором ДП «Оператор ринку». Відповідно до наказу ДП «Оператор ринку № 01-К від 18.06.2019 ОСОБА_1 приступив до виконання обов`язків директора з 18.06.2019 року. 26 червня 2019 року між Кабінетом Міністрів України і ОСОБА_1 було укладено контракт з реєстраційним №3-е/19. Згідно з умовами Контракту, ОСОБА_2 був найнятий (призначений) на посаду директора строком на 5 років, з 26 червня 2019 року до 25 червня 2024 року включно. Умови матеріального забезпечення Керівника визначені у пунктах 17-19 Контракту, згідно з якими за виконання обов`язків, передбачених цим Контрактом, Керівникові нараховується заробітна плата за рахунок частки доходу, одержаного підприємством у результаті його господарської діяльності, виходячи з установлених Керівнику: посадового окладу в розмірі 158840 гривень і фактично відпрацьованого часу. Крім умов матеріального забезпечення, зазначених у п.17-18, Керівникові можуть бути встановлені інші умови, що не заборонені законом. Тобто, при підписанні Контракту з керівником ДП «Оператор ринку» від 26 червня 2019 року, Кабінет Міністрів України в особі Міністра енергетики та вугільної промисловості України, як суб`єкт управління, на підставі чинного на момент підписання контракту законодавства, визначив розмір та умови оплати праці директора, зокрема, встановив, що крім умов матеріального забезпечення, прямо передбачених у контракті, директору можуть бути встановлені й інші умови, що не заборонені законом. В той же час, у контракті з ОСОБА_1 відсутні положення про обмеження чи непоширення дії колективного договору, укладеного на підприємстві, на керівника ДП «Оператор ринку».

Крім того, той факт, що на ОСОБА_1 , як на керівника Підприємства, поширювалися положення колективного договору, підтверджується також висновком науково-правової експертизи ІДПІ ім. В.М. Корецького НАН України, який долучений до матеріалів справи та досліджений судом.

Аналізуючи зазначене, суд приходить до висновку, що нарахування та виплата керівнику ДП «Оператор ринку» ОСОБА_1 премій, доплат, надбавок та одноразових заохочень входить до структури оплати праці, не суперечить закону та відповідає колективному договору, контракту, внутрішнім положенням і актам. Колективним договором та відповідними затвердженими положеннями встановлено порядок нарахування та виплат працівникам підприємств премій, надбавок та інших заохочень. Керівнику підприємства премії, надбавки та інших заохочення нараховувались, виходячи з положень колективного договору та відповідних положень.

ОСОБА_1 , під час обіймання посади керівника ДП «Оператор ринку», був наділений повноваженнями щодо заохочення працівників ДП «Оператор ринку», у тому числі, що реалізовуються шляхом видання наказів про преміювання усіх працівників цього органу.

В судовому засіданні ОСОБА_1 вказав, що для повідомлення контролюючого органу про усі заплановані витрати, зокрема з оплати праці керівника, з окремо визначеним окладом та додатковою заробітною платою (преміями, надбавками, заохоченнями), був поданий фінансовий план ДП "Оператор ринку". Даний план був погоджений Міністерством Фінансів України та затверджений Кабінетом Міністрів України розпорядженням №656-р від 21 серпня 2019 р. Усі витрати ДП «Оператор ринку» включно із розмірами основної заробітної плати ОСОБА_1 , а також преміями, надбавками, одноразовими заохоченнями, були передбачені у фінансовому плані підприємства на 2019 рік. Крім того, Звіт про виконання фінансового плану ДП "Оператор ринку" за 2019 рік також був прийнятий та затверджений КМУ без зауважень.

Вказані доводи ОСОБА_1 підтверджуються долученим до матеріалів справи фінансовим планом.

Виходячи з матеріалів справи і пояснень ОСОБА_1 , отримання надбавок і премій та їх розміру не залежало від безпосереднього прийняття останнім рішення. Таким чином, дані факти унеможливлюють існування реального конфлікту інтересу, оскільки ОСОБА_1 підписав накази про преміювання за наявності попереднього погодження органом управління в порядку, встановленому внутрішніми документами, тобто Колективним договором та затвердженими внутрішніми положеннями.

Відповідно до ст.17 ЗУ «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини», суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Суду як джерело права.

Так, ЄСПЛ у справі «Кобець проти України» зазначає, що відповідно до його прецедентної практики при оцінці доказів він керується критерієм доведення «поза розумним сумнівом» (рішення у справі «Авшар проти Туреччини»). Таке доведення має випливати із сукупності ознак чи неспростовних презумпцій, достатньо вагомих, чітких і узгоджених між собою.

Для додержання стандарту доведення поза розумним сумнівом недостатньо, щоб версія обвинувачення була лише більш вірогідною за версію захисту. Законодавець вимагає, щоб будь-який сумнів у версії обвинувачення був спростований фактами, встановленими на підставі доказів, і єдина версія, якою безстороння людина може пояснити факти, встановлені в суді, - є та версія подій, яка дає підстави для визнання особи винною у пред`явленому обвинуваченні.

Обов`язок всебічного дослідження судом усіх обставин справи у цьому контексті означає, що для того, щоб визнати винуватість доведеною поза розумним сумнівом, версія обвинувачення має пояснювати всі встановлені судом обставини, що мають відношення до події, яка є предметом судового розгляду. Суд не може ігнорувати обставини, які встановлені під час судового розгляду, лише з тієї причини, що вони суперечать версії обвинувачення. Встановлення в судовому розгляді таких обставин, яким версія обвинувачення не може надати розумного пояснення, є підставою для розумного сумніву в доведеності винуватості особи.

ОСОБА_1 в судовому засіданні стверджував, що вважав повідомлення органу управління - Кабінету Міністрів України, про майбутню виплату керівнику ДП "Оператор ринку" заробітної плати, з окремим вказанням розміру премій, доплат і заохочень, шляхом подання фінансового плану на 2019 рік, який в подальшому був затверджений, достатнім для виконання вимог закону.

Відповідно до ст.9 КУпАП - адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність. Відсутність хоча б одного з цих елементів складу адміністративного правопорушення, виключає адміністративну відповідальність.

Відповідно до ч.3 ст.62 Конституції України обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Згідно ст.7 КУпАП, ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

Враховуючи вищевикладене, суд приходить до висновку, що ані у протоколах про адміністративне правопорушення, ані прокурором в судовому засіданні не доведено поза розумним сумнівом винуватість ОСОБА_1 у вчиненні адміністративних правопорушень, передбачених ч.1 ст. 172-7, ч. 2 ст. 172-7 КУпАП.

Таким чином, суд приходить до висновку про недоведеність вини ОСОБА_1 у вчиненні правопорушень, передбачених ч.1 ст. 172-7, ч. 2 ст. 172-7 КУпАП, у зв`язку з чим провадження по справі підлягає закриттю на підставі п.1 ст.247 КУпАП, за відсутністю в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченогоч.1 ст. 172-7, ч. 2 ст. 172-7 КУпАП.

Враховуючи вищенаведене та керуючись ст.ст. 36, ч.1 ст. 172-7, ч.2 ст.172-7, 246 247, 251, 256, 278, 283 КУпАП, Законом України «Про запобігання корупції», суд,

П О С Т А Н О В И В:

Провадження у справі про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за вчинення адміністративних правопорушень, передбачених ч.1 ст.172-7, ч.2 ст.172-7 КУпАП, закрити у зв`язку із відсутністю складу адміністративного правопорушення відповідно до п.1 ст.247 КУпАП.

Постанова судді у справах про адміністративне правопорушення може бути оскаржена протягом десяти днів з дня винесення.

Апеляційна скарга подається до відповідного апеляційного суду через місцевий суд, який виніс постанову.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Суддя