Справа № 618/668/21
Провадження № 3/618/180/21
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

31 серпня 2021 року суддя Дворічанського районного суду Харківської області Гніздилов Ю. М., розглянувши в залі суду в смт Дворічна справу про адміністративне правопорушення, яка надійшла з сектору поліцейської діяльності № 1 Куп`янського РВП ГУНП в Харківській області про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця смт Дворічна Дворічанського району Харківської області, українця, громадянина України, фізичної особи-підприємця, зареєстрованого та фактично проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ,

за ч. 1 ст. 173-2 КУпАП,

встановив:

ОСОБА_1 20 липня 2021 року о 17 год 00 хв, перебуваючи за адресою: АДРЕСА_1 , вчинив відносно свого батька ОСОБА_2 умисні дії психологічного характеру, що полягали у висловлюванні на його адресу нецензурною лайкою та погрозах фізичною розправою, внаслідок чого могла бути завдана шкода його психічному та фізичному здоров`ю, чим порушив норми Закону України «Про запобігання та протидію домашньому насильству».

ОСОБА_1 в судовому засіданні повністю визнав свою вину, щиро розкаявся у вчиненому, пояснивши, що дійсно 20 липня 2021 року о 17 год 00 хв, перебуваючи за адресою: АДРЕСА_1 , ображав свого батька ОСОБА_2 нецензурною лайкою та погрожував фізичною розправою. Крім того пояснив, що усвідомив неправильність своїх дій та критично ставиться до вчиненого, зробив відповідні висновки, запевнив суд, що таких дій вчиняти більше не буде, а тому просить суд закрити справу за малозначністю вчиненого.

В судовому засіданні потерпілий ОСОБА_2 підтвердив свідчення, надані ОСОБА_1 , зазначивши, що ця подія сталася випадково, будь-яких претензій до свого сина він не має, так як вони між собою примирилися. Також просив справу відносно ОСОБА_1 закрити у зв`язку з малозначністю вчиненого.

Заслухавши пояснення особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, пояснення потерпілого, дослідивши матеріали справи про адміністративне правопорушення, суддя приходить до висновку, що в діях ОСОБА_1 є склад адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 173-2 КУпАП - вчинення домашнього насильства.

Крім пояснень ОСОБА_1 , його вина у вчиненні вказаного адміністративного правопорушення підтверджується дослідженими доказами:

-протоколом про адміністративне правопорушення серії ВАБ № 469930 від 20 липня 2021 року;

-рапортом помічника чергового сектору поліцейської діяльності Куп`янського РВП ГУНП в Харківській області від 20 липня 2021 року;

-заявою та письмовими поясненнями потерпілого ОСОБА_2 ;

-письмовими поясненнями ОСОБА_3 .

Відповідно до ст. 33 КУпАП, суд при накладенні стягнення враховує характер вчиненого правопорушення, особу порушника, ступінь його вини, майновий стан, обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність.

Обставиною, що пом`якшує відповідальність ОСОБА_1 , передбаченою ст. 34 КУпАП, є щире розкаяння. Обставин, що обтяжують його відповідальність, передбачених ст. 35 КУпАП, суддею не встановлено.

Відповідно до ст. 23 КУпАП, метою адміністративного стягнення є виховання особи, яка вчинила адміністративне правопорушення, а також запобігання вчиненню нових правопорушень.

Згідно з ч. 2 ст. 7 КУпАП провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

Відповідно до вимог ст. 245 КУпАП, серед ряду завдань провадження у справах про адміністративні правопорушення є: всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи та вирішення її в точній відповідності з законом.

Згідно з ч. 1 ст. 9 КУпАП, адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Відповідно до положень ст. ст. 10, 11 КУпАП, адміністративне правопорушення визнається вчиненим умисно, коли особа, яка його вчинила, усвідомлювала протиправний характер своєї дії чи бездіяльності, передбачала її шкідливі наслідки і бажала їх або свідомо допускала настання цих наслідків. Адміністративне правопорушення визнається вчиненим з необережності, коли особа, яка його вчинила, передбачала можливість настання шкідливих наслідків своєї дії чи бездіяльності, але легковажно розраховувала на їх відвернення або не передбачала можливості настання таких наслідків, хоч повинна була і могла їх передбачити.

Європейський суд з прав людини в своєму рішенні «Ісмаїлов проти Росії» від 06 листопада 2008 року зазначив, що згідно з принципом верховенства права - однією з підвалин демократичного суспільства, який закріплений в усіх статтях ЄКПЛ, при розгляді справи та призначенні стягнення потрібно досягти справедливого балансу між загальними інтересами суспільства та вимогами захисту основоположних прав особи, щоб під час відповідного втручання був дотриманий принцип законності і воно не було свавільним, тобто стягнення повинне бути пропорційним, воно має відповідати тяжкості скоєного правопорушення, а також його наслідкам.

Відповідно до ст. 280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до ст. 252 КУпАП, орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

У зв`язку з тим, що дії ОСОБА_1 не становили великої суспільної небезпеки, не спричинили і не могли спричинити значної шкоди суспільним або державним інтересам, правам інших осіб, а також враховуючи його особисте критичне ставлення до вчиненого, щире каяття, примирення з потерпілим, який жодних претензій до правопорушника не має, виключно позитивні характеристики за місцем проживання, вчинення адміністративного правопорушення вперше, суддя вважає можливим звільнити ОСОБА_1 від адміністративної відповідальності за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 173-2 КУпАП, і обмежитися усним зауваженням, беручи до уваги обставини справи, характер вчиненого правопорушення, його малозначність, відсутність тяжких наслідків від правопорушення.

Суд вважає, що таке звільнення ОСОБА_1 від адміністративної відповідальності у зв`язку з малозначністю адміністративного правопорушення та оголошення йому усного зауваження, в цьому конкретному випадку є доцільним, а також є важливим засобом реалізації судом принципу гуманізму та індивідуалізації відповідальності.

Згідно з ч. 2 ст. 284 КУпАП при оголошенні усного зауваження виноситься постанова про закриття провадження у справі про адміністративне правопорушення.

Враховуючи, що провадження у вказаній справі слід закрити за малозначністю вчиненого ОСОБА_1 правопорушення, судовий збір, передбачений нормою ст. 40-1 КУпАП, стягненню не підлягає.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 22, 283, 284 КУпАП, суддя

постановив:

ОСОБА_1 визнати винуватим у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 173-2 КУпАП.

ОСОБА_1 звільнити від адміністративної відповідальності, передбаченої ч. 1 ст. 173-2 КУпАП, на підставі ст. 22 КУпАП у зв`язку з малозначністю адміністративного правопорушення, обмежившись у відношенні нього усним зауваженням.

Провадження у справі відносно ОСОБА_1 за ч. 1 ст. 173-2 КУпАП закрити на підставі ч. 2 ст. 284 КУпАП.

Постанова може бути оскаржена до Харківського апеляційного суду в 10-денний строк з дня її винесення через Дворічанський районний суд Харківської області.

Суддя Ю. М. Гніздилов