П О С Т А Н О В А

01.09.2021 р. м. Жмеринка

Суддя Жмеринського міськрайонного суду

Вінницької області Шепель К.А.,

за участі особи, яка притягається до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі № 3 Жмеринського міськрайонного суду матеріали, що надійшли з Жмеринського ВП ГУНП у Вінницькій області про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, мешканця АДРЕСА_1 , працюючого трактористом в ТОВ «Агоровілам», - за частиною першою статті 184 Кодексу України про адміністративні правопорушення, -

У С Т А Н О В И В :

Згідно з протоколом про адміністративне правопорушення від 7 червня 2021 року серії ВАБ № 564434, складеного інспектором СЮП ВРУП Шаповалюк А.М., 7 червня 2021 року неналежно виконував свої батьківські обов`язки по догляду за донькою ОСОБА_2 , 2017 року народження, оскільки у п`яному вигляді гуляв з дочкою та не доглядав за нею.

Дії ОСОБА_1 автор протоколу кваліфікує за частиною першою статті 184 КУпАП, якою передбачена відповідальність за ухилення батьків або осіб, які їх замінюють, від виконання передбачених законодавством обов`язків щодо забезпечення необхідних умов життя, навчання та виховання неповнолітніх дітей.

Відповідно до статті 129 Конституції України розгляд і вирішення справ в судах здійснюється на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведеності перед судом їх переконливості.

В судовому засіданні ОСОБА_1 пояснює, що дійсно того дня вживав алкогольні напої, проте п`яним не був, вів себе нормально, гуляв з дочкою, проте дружина, яка перебуває за кордоном, при спілкуванні з ним зрозуміла, що він випив та викликала працівників поліції, які склали відносно нього протокол. Свої батьківські обов`язки виконує нормально, дочку доглядає, працює трактористом, має постійний офіційний дохід, алкогольними напоями не зловживає.

Відповідно до статті 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу.

Всупереч цьому до протоколу не долучено жодного доказу перебування ОСОБА_1 в стані алкогольного сп`яніння та неналежного виконання ним батьківських обов`язків, відповідно до вимог частини першої статті 184 КУпАП, зокрема щодо його ухилення від виконання батьківських обов`язків щодо забезпечення необхідних умов життя, навчання та виховання неповнолітньої дочки.

В порушення вимог статті 251 КУпАП в матеріалах справи немає відомостей щодо того, яким чином працівники поліції виїхали на виклик та склали протокол, до протоколу не долучено рапорту щодо отримання повідомлення про вчинене правопорушення.

Статтею 252 КУпАП визначено, що орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Дослідивши матеріали справи вважаю, що справа підлягає закриттю за відсутністю в діях ОСОБА_1 події і складу адміністративного правопорушення, з огляду на таке.

Неналежне виконання обов`язків щодо виховання дітей означає бездіяльність, у результаті якої обов`язки по вихованню виконуються неякісно, не в повному обсязі. Таке ухилення може полягати у різних формах бездіяльності, пов`язаної з незабезпеченням необхідних умов життя, належного виховання та навчання неповнолітніх дітей. Воно не може бути разовим, така бездіяльність вочевидь має бути неодноразовою, системною.

Суб`єктивна сторона правопорушення визначається ставленням до наслідків і характеризується наявністю вини у формі умислу або необережності.

Відповідно до частини другої статті 6 Сімейного кодексу України та частини першої статті 32 Цивільного кодексу України неповнолітньою вважається дитина у віці від чотирнадцяти до вісімнадцяти років.

І, якщо аналізувати зміст вказаної норми, то ухиленням від виконання батьківських обов`язків не повинна вважатися будь-яка дія, а вважатиметься невиконання обов`язків, чітко передбачених законодавством і лише тих, які стосуються забезпечення необхідних умов життя, навчання та виховання дітей.

Як приклад, про обов`язки, які щодо дітей повинні виконувати батьки, йдеться в статтях 150, 180 Сімейного кодексу України та статті 12 Закону України «Про охорону дитинства».

Зокрема, зі змісту положень статті 150 СК вбачається, що батьки повинні піклуватися про здоров`я дитини. Тобто, якщо дитина захворіла, а батьки не вживають заходів щодо її лікування, то це є порушенням.

Статтею 180 СК України визначено, що батьки зобов`язані утримувати дитину до досягнення нею повноліття.

Статтею 12 Закону України «Про охорону дитинства» встановлено, що виховання в сім`ї є першоосновою розвитку особистості дитини. На кожного з батьків покладається однакова відповідальність за виховання, навчання і розвиток дитини. Батьки або особи, які їх замінюють, мають право і зобов`язані виховувати дитину, піклуватися про її здоров`я, фізичний, духовний і моральний розвиток, навчання, створювати належні умови для розвитку її природних здібностей, поважати гідність дитини, готувати її до самостійного життя та праці.

Виховання дитини має спрямовуватися на розвиток її особистості, поваги до прав, свобод людини і громадянина, мови, національних історичних і культурних цінностей українського та інших народів, підготовку дитини до свідомого життя у суспільстві в дусі взаєморозуміння, миру, милосердя, забезпечення рівноправності всіх членів суспільства, злагоди та дружби між народами, етнічними, національними, релігійними групами.

Відповідно до положень статті 7 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності. Застосування уповноваженими на те органами і посадовими особами заходів адміністративного впливу провадиться в межах їх компетенції, у точній відповідності з законом.

Згідно зі статтею 254 цього Кодексу, про вчинення адміністративного правопорушення складається протокол уповноваженими на те посадовою особою або представником громадської організації чи органу громадської самодіяльності.

Відповідно до вимог частини першої статті 256 КУпАП у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються: дата і місце його складення, посада, прізвище, ім`я, по батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності (у разі її виявлення); місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих, прізвище викривача (за його письмовою згодою), якщо вони є; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості, необхідні для вирішення справи. Якщо правопорушенням заподіяно матеріальну шкоду, про це також зазначається в протоколі.

Статтею 279 КУпАП визначено, що розгляд справи розпочинається з оголошення складу колегіального органу або представлення посадової особи, яка розглядає дану справу. Головуючий на засіданні колегіального органу або посадова особа, що розглядає справу, оголошує, яка справа підлягає розгляду, хто притягається до адміністративної відповідальності, роз`яснює особам, які беруть участь у розгляді справи, їх права і обов`язки. Після цього оголошується протокол про адміністративне правопорушення. На засіданні заслуховуються особи, які беруть участь у розгляді справи, досліджуються докази і вирішуються клопотання.

Виходячи зі змісту статей 7, 254, 256, 279 КУпАП, розгляд справи про адміністративне правопорушення здійснюється щодо правопорушника та в межах протоколу про адміністративне правопорушення, який є єдиною підставою для притягнення особи до адміністративної відповідальності, а також одним із засобів доказування. Якщо вимог щодо формулювання суті адміністративного правопорушення та його юридичної кваліфікації не буде дотримано, то суддя не зможе встановити фактичні обставини правопорушення, а також самостійно кваліфікувати дії особи, щодо якої складено протокол. Це пов`язано з тим, що відповідно до вимог закону суддя не може змінювати чи уточнювати суть порушення та кваліфікацію дій, які вказані у протоколі, а повинен розглянути справу та ухвалити постанову виключно в межах протоколу на основі зібраних його автором доказів.

Відповідно до статті 62 Конституції України обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях.

Не грунтуючи свої висновки на припущеннях та не даючи юридичної оцінки діям особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, суддя констатує, що відповідно до протоколу та матеріалів справи наявність події і складу правопорушення, передбаченого першою статті 184 КУпАП, в діях ОСОБА_1 відсутня.

Аналізуючи докази по справі з точки зору їх допустимості, об`єктивності та достатності, вважаю вину ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого частиною першою статті 184 КУпАП недоведеною, оскільки з протоколу та доданих до нього письмових пояснень ОСОБА_1 не можливо встановити наявність дій, відповідальність за які передбачена частиною першою статті 184 КУпАП.

Керуючись статтями 62, 129 Конституції України, статтями 7, 184, 247, 251, 254, 256, 279 КУпАП -

п о с т а н о в и в :

Справу відносно ОСОБА_1 за частиною першою статті 184 КУпАП закрити за відсутністю в його діях події і складу адміністративного правопорушення.

На постанову може бути подана апеляція до Вінницького апеляційного суду протягом десяти днів через Жмеринський міськрайонний суд особою, відносно якої винесена постанова.

Суддя Костянтин Шепель