Справа № 212/2124/21
П О С Т А Н О В А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
23 квітня 2021 року м. Кривий Ріг
Суддя Жовтневого районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області Колочко О.В., розглянувши матеріали, які надійшли з Полку патрульної поліції в місті Кривий Ріг Управління патрульної поліції в Дніпропетровській області Департаменту патрульної поліції, про притягнення до адміністративної відповідальності
ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, не працюючого, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 ,
за ст. 173 Кодексу України про адміністративні правопорушення,
Згідно протоколу про адміністративне правопорушення серії АА №651611 від 09 березня 2021 року, ОСОБА_1 09 березня 2021 року о 00.30 годині в м. Кривий Ріг, Покровський район, вул. В. Скрипки, 95 виражався нецензурною лайкою в громадському місці в бік поліцейських, а також хапав інспектора Канюка О. та поліцейського ОСОБА_2 за одяг, чим порушив громадський порядок і спокій громадян, своїми діями скоїв дрібне хуліганство.
Під час складання протоколу про адміністративне правопорушення особі, яка притягається до адміністративної відповідальності, роз`яснені вимоги ст.268 КпАП України й зміст ст.63 Конституції України.
В судове засідання ОСОБА_1 не з`явився, був належним чином повідомлений про дату, час та місце розгляду справи. Подав до суду письмову заяву про розгляд справи за його відсутності. Просив закрити провадження у справі за відсутності в його діях складу адміністративного правопорушення, з підстав викладених представником в письмовому клопотанні.
Захисник ОСОБА_1 - адвокат Меланчук І.В. в судове засіданні не з`явився, подав до суду письмове клопотання про розгляд справи за його відсутності, а також клопотання про закриття провадження у справі за відсутності в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП. В обґрунтування клопотання зазначив, що відповідно до матеріалів справи ОСОБА_1 лише голосно виражався в бік працівників поліції, при цьому такі дії останнього були вчинені останнім у зв`язку з незадоволенням роботою співробітників поліції, чиї дії він вважав незаконними, що виключає наявність в його діях складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, оскільки з суб`єктивної сторони такий склад правопорушення полягає саме в неповазі до суспільства, у демонстрації своєї зневаги до існуючих правил і норм поведінки в суспільстві, бажання самоствердження за рахунок приниження інших осіб, протиставити себе іншим громадянам, суспільству, тобто задоволення індивідуальних потреб самоствердження шляхом ігнорування гідності інших людей, чого у даній справі, на думку захисника не встановлено.
Суд, дослідивши письмові та відеоматеріали справи про адміністративне правопорушення, дійшов такого висновку.
Відповідно до ст. 245 КУпАП завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.
Відповідно до ст. 280 КУпАП, орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.
Відповідно до ст. 251 КУпАП, доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, а також іншими документами.
Склад адміністративного правопорушення, передбачений ст. 173 КУпАП полягає у дрібному хуліганство, тобто нецензурній лайці в громадських місцях, образливому чіплянні до громадян та інших подібних діях, що порушують громадський порядок і спокій громадян.
Громадянин - це людина, яка належить до певної країни, де вона має відповідний юридичний статус, або співвідносить себе з нею, зокрема, згідно ст. 1 Закону України «Про громадянство» громадянин України - особа, яка набула громадянство України в порядку, передбаченому законами України та міжнародними договорами України.
Поліцейським є громадянин України, який склав Присягу поліцейського, проходить службу на відповідних посадах у поліції і якому присвоєно спеціальне звання поліції (Закон України «Про національну поліцію).
Об`єктом даного адміністративного проступку є суспільні відносини у сфері охорони громадського порядку.
Об`єктивна сторона правопорушення виражається у нецензурній лайці в громадських місцях, образливому чіплянні до громадян та інших подібних діях, що порушують громадський порядок і спокій громадян (формальний склад).
Пленум Верховного Суду України у своїй Постанові «Про судову практику у справах про хуліганство» від 22 грудня 2006 року № 10 узагальнив судову практику щодо розгляду, зокрема, адміністративних справ про хуліганство, і дійшов висновків, що в протоколі про адміністративне правопорушення мають бути зазначені місце, час учинення і суть дрібного хуліганства (ст. 256 КпАП).
У протоколі про адміністративне правопорушення ОСОБА_1 інкримінується вчинення дрібного хуліганства, яке полягало у висловлюванні нецензурною лайкою в бік поліцейських, а також хапанні інспектора ОСОБА_3 та поліцейського ОСОБА_2 за одяг, за адресою: м. Кривий Ріг, Покровський район, вул. В. Скрипки, 95.
Проте зі змісту протоколу та доданих до нього доказів не можливо встановити, яким чином було порушено громадський порядок та спокій громадян, враховуючи, що із дослідженого відеозапису не вбачається висловлювання ОСОБА_1 нецензурною лайкою у зазначений у протоколі час, а також не встановлено, що інкриміновані ОСОБА_1 дії відбувались, як про це зазначено в протоколі про адміністративне правопорушення, за адресою: м. Кривий Ріг, Покровський район, вул. В. Скрипки, 95, оскільки на даному відео зафіксовано факт затримання ОСОБА_1 працівниками поліції в темну пору доби у вказаний у протоколі час, доставка та подальше перебування останнього в приміщенні Відділення поліції №3 КРУП ГУНП в Дніпропетровській області, та складання відносно нього протоколів про адміністративні правопорушення за ст. 173, ч.1 ст. 130 КУпАП.
За правилами ст. 7 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності. Застосування уповноваженими на те органами і посадовими особами заходів адміністративного впливу провадиться в межах їх компетенції, у точній відповідності з законом.
Статтею 9 КУпАП визначено, що адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.
Згідно статей 1, 3, 8, 9 Конституції - Україна є правовою державою, в якій людина, її життя і здоров`я, честь і гідність, недоторканність і безпека визнаються в Україні найвищою соціальною цінністю; права і свободи людини та їх гарантії визначають зміст і спрямованість діяльності держави; утвердження і забезпечення прав і свобод людини є головним обов`язком держави. В Україні визнається і діє принцип верховенства права. Конституція України має найвищу юридичну силу. Конституція України є нормами прямої дії. Звернення до суду для захисту конституційних прав і свобод людини і громадянина безпосередньо на підставі Конституції України гарантується. Чинні міжнародні договори, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, є частиною національного законодавства України.
Відповідно до статті 7 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод нікого не може бути визнано винним у вчиненні будь-якого кримінального правопорушення на підставі будь-якої дії чи бездіяльності, яка на час її вчинення не становила кримінального правопорушення згідно з національним законом або міжнародним правом; також не може бути призначене суворіше покарання ніж те, що підлягало застосуванню на час вчинення кримінального правопорушення.
Європейський суд з прав людини (ЄСПЛ) поширює стандарти, які встановлює Конвенція для кримінального провадження, на провадження у справах про адміністративні правопорушення.
Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочате, а розпочате підлягає закриттю за відсутності події і складу адміністративного правопорушення.
Враховуючи, що судом не встановлені обставини на підтвердження вчинення ОСОБА_1 інкримінованого йому правопорушення, а саме нецензурна лайка у громадському місці, образливе чіпляння до громадян тощо, вважаю за необхідне закрити провадження у вищевказаній справі в зв`язку з відсутністю в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП.
На підставі наведеного, керуючись ст. 62 Конституції України, п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП, ст. ст. 173, 245, 251, 252, 280, 283-285 КУпАП,
п о с т а н о в и в:
провадження у справі про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за вчинення правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП - закрити, у зв`язку з відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення.
Постанова може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду через Жовтневий районний суд міста Кривого Рогу Дніпропетровської області протягом десяти днів з дня її винесення.

Суддя: О. В. Колочко