26.04.2021 року КОЗЕЛЬЩИНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД ПОЛТАВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
Справа № 533/368/21
Провадження № 3/533/133/21
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

26 квітня 2021 року Суддя Козельщинського районного суду

Полтавської області - Оксенюк М. М.,

розглянувши адміністративний матеріал, який надійшов з СПД № 1 ВП № 2 Кременчуцького РУП ГУ НП в Полтавській області про притягнення до адміністративної відповідальності:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянка України, уродженка с. Ольгівка, Козельщинського району Полтавської області, зареєстрована та жителька АДРЕСА_1 , не заміжня, не працює, до адміністративної відповідальності протягом року не притягувалася, номер картки платника податків НОМЕР_1 ,

за ст. 173 Кодексу України про адміністративні правопорушення,

У С Т А Н О В И В

Згідно протоколу серія ВАБ 134003 від 19.04.2021 року вбачається, що 19.04.2021 року близько 12 години 00 хвилин громадянка ОСОБА_1 в АДРЕСА_1 , вчинила дрібне хуліганство, а саме: вчинила сварку з громадянкою ОСОБА_2 в ході якої ображала її нецензурною лайкою та намагалася вчинити бійку, чим скоїла адміністративне правопорушення, передбачене ст.173 КУпАП.

Громадянка ОСОБА_1 у судовому засіданні вину свою не визнала та пояснила, що дійсно між нею та громадянкою ОСОБА_2 виникла сварка, в ході якої остання її ображала нецензурною лайкою, нанесла тілесні ушкодження в область голови і тулубу.

Вирішуючи питання щодо доведеності вини ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, суддя виходить з наступного.

Ст. 173 КУпАП передбачено відповідальність за дрібне хуліганство, тобто нецензурна лайка в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Відповідно до п.4 Постанови Пленуму Верховного суду України від 22.12.2006 N 10 «Про судову практику у справах про хуліганство» вбачається, що зазначені дії, які викликані особистими неприязними стосунками можливо кваліфікувати як хуліганство, коли вони були поєднані з очевидним для винного порушенням громадського порядку з мотивів явної неповаги до суспільства.

Пунктами 15-16 вищезазначеної постанови визначено, що судам належить забезпечувати своєчасний і правильний розгляд адміністративних справ про дрібне хуліганство. Суди не повинні застосовувати заходи адміністративного стягнення, передбачені ст. 173 КУпАП, щодо осіб, дії яких містять ознаки злочинів (самоправство, завдання побоїв, заподіяння легких тілесних ушкоджень та ін.) або проступків, що не є дрібним хуліганством.

Згідно практики застосування рішень Європейського суду з прав людини (ст. 9 Європейської Конвенції з прав людини) кожен має право на свободу вираження поглядів. Це право включає свободу дотримуватися своїх поглядів, одержувати і передавати інформацію та ідеї без втручання органів державної влади. Здійснення цих свобод, оскільки воно пов`язане з обов`язками і відповідальністю, може підлягати таким формальностям, умовам, обмеженням або санкціям, що встановлені законом і є необхідними в демократичному суспільстві в інтересах національної безпеки, територіальної цілісності або громадської безпеки, для запобігання заворушенням чи злочинам, для охорони здоров`я чи моралі, для захисту репутації чи прав інших осіб, для запобігання розголошенню конфіденційної інформації або для підтримання авторитету і безсторонності суду.

Ч. 1 та ч. 2 ст. 125 КК України передбачено кримінальну відповідальність за умисне легке тілесне ушкодження та за умисне легке тілесне ушкодження, що спричинило короткочасний розлад здоров`я або незначну втрату працездатності.

Відповідно до ч. 1 ст. 251 КУпАП, доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу (ч. 2 ст. 251 КУпАП).

Орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю (ст. 252 КУпАП).

Дослідивши письмові матеріали адміністративної справи, зокрема письмові пояснення потерпілої ОСОБА_2 , де зазначено, що громадянка ОСОБА_1 в ході сварки спричинила їй тілесні ушкодження, остання від проходження СМЕ відмовляється, оскільки бажає щоб ОСОБА_1 притягнули тільки до адміністративної відповідальності, суддя приходить до висновку, що провадження по справі про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за ст. 173 КУпАП необхідно закрити, у зв`язку з відсутністю складу адміністративного правопорушення, так як в матеріалах адміністративної справи відсутні належні та допустимі докази, що дії громадянки ОСОБА_1 були направленні на вчинення дрібного хуліганства.

Окрім цього, у зв`язку з тим, що пояснення потерпілої ОСОБА_2 містять відомості про те, що особа, яка притягається до адміністративної відповідальності застосовувала до неї фізичне насильство то наявні підстави вважати, що в порушенні, про яке складено протокол про адміністративне правопорушення, є ознаки кримінального правопорушення, передбаченого ст. 125 КК України.

У відповідності до статті 253 КУпАП якщо при розгляді справи орган (посадова особа) прийде до висновку, що в порушенні є ознаки кримінального правопорушення, він передає матеріали прокурору або органу досудового розслідування.

Слідчі органів Національної поліції здійснюють досудове розслідування кримінальних правопорушень, передбачених законом України про кримінальну відповідальність, крім тих, які віднесені до підслідності інших органів досудового розслідування (частина перша статті 216 Кримінального процесуального кодексу України (далі - КПК України)).

Із врахуванням наведеного, того, що на підставі положень статті 216 КПК України кримінальне правопорушення, передбачене статтею 125 КК України, відноситься до підслідності органів Національної поліції, матеріали справи слід передати органу досудового розслідування, на території діяльності якого знаходиться місце вчинення правопорушення відділенню поліції № 2 Кременчуцького районного управління Головного управління Національної поліції в Полтавській області.

Згідно положень частини другої статті 284 КУпАП по справі про адміністративне правопорушення орган (посадова особа) виносить постанову про закриття справи при передачі матеріалів прокурору, органу досудового розслідування.

На підставі викладеного, керуючись ст. 173, 247, 283-285, 287-289 КУпАП, суддя

П О С Т А Н О В И В

Провадження у справі стосовно ОСОБА_1 закрити на підставі ст. 247 п. 1 Кодексу України про адміністративні правопорушення, у зв`язку з відсутністю складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП.

Матеріали справи про адміністративне правопорушення, передбачене статтею 173 КУпАП, відносно ОСОБА_1 передати відділенню поліції № 2 Кременчуцького районного управління Головного управління Національної поліції в Полтавській області (39800 м.Горішні Плавні, вул. Добровольського,6).

Постанова може бути оскаржена протягом десяти днів шляхом подання скарги до Полтавського апеляційного суду через Козельщинський районний суд з дня винесення постанови, особою, щодо якої її винесено, потерпілим, а також прокурором у випадках, передбачених частиною п`ятою статті 7 КУпАП.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку оскарження цієї постанови.

Постанова надрукована суддею в нарадчій кімнаті і є оригіналом.

Суддя М. М. Оксенюк