Справа № 456/3511/21
Провадження № 3/456/1816/2021
ПОСТАНОВА

іменем України

31 серпня 2021 року місто Стрий

Суддя Стрийського міськрайонного суду Львівської області Янів Н. , розглянувши матеріали, які надійшли з Відділу регіонального представництва в західних областях Секретаріату Уповноваженого Верховної Ради України з прав людини, про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , українця, громадянина України, жителя: АДРЕСА_1 , працюючого директором комунального підприємства «Стрийводоканал»

за ч. 4 ст. 188-39 КУпАП,-

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 працюючи директором комунального підприємства «Стрийводоканал» та будучи посадовою особою, за місцем роботи за адресою: м. Стрий, вул. Нижанківського, 49 Львівської області, допустив розголошення персональних даних, внаслідок поширення (розміщення) на біл-бордах міста Стрий даних про фізичних осіб боржників перед комунальним підприємством «Стрийводоканал» за отримані житлово-комунальні послуги з водопостачання та водовідведення, зокрема адреси проживання та суми їх заборгованості, яке було виявлено 07.06.2021 року, чим порушив вимоги ч. 3 ст. 10 та ч. 1 ст. 24 Закону України «Про захист персональних даних», відповідальність за, що передбачена ч.4 ст. 188-39 КУпАП.

ОСОБА_1 тричі викликався в судове засідання, та належним чином завчасно був повідомлений про час та місце розгляду справи. Проте жодного разу в судове засідання не з`явився, двічі надіслав на адресу суду заяву про відкладення розгляду справи, одного разу в зв`язку з хворобою, наступного в зв`язку з перебуванням у відпустці, при цьому не надав будь-яких підтверджуючих даних поважності причини неявки в судове засідання. Відтак, зважаючи, на вимоги ст. 286 КУпАП, згідно якої участь особи при розгляді справи про адміністративне правопорушення передбачене ст. 188-39КУпАП не є обов`язковою, суддя вважає причини неявки ОСОБА_1 в судове засідання не поважним та можливості вирішення справи на підставі наявних матеріалів.

Дослідивши матеріали справи, приходжу до висновку, що в діях ОСОБА_1 наявний склад адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 188-39 КУпАП, виходячи з наступного.

Так, завданням провадження в справах про адміністративні правопорушення, згідно зі ст. 245 КУпАП, є всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи з дотриманням процесуальної форми її розгляду.

Відповідно до ст. 280 КУпАП суддя при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна особа у його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Згідно ст. 9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Статтею 14 КУпАП передбачено, що посадові особи підлягають адміністративній відповідальності за адміністративні правопорушення, пов`язані з недодержанням установлених правил у сфері охорони порядку управління, державного і громадського порядку, природи, здоров`я населення та інших правил, забезпечення виконання яких входить до їх службових обов`язків.

Відповідно до положень ст. 251 КУпАП обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених ст. 255 цього Кодексу, при цьому доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Частиною 4 ст.188-39 КУпАП передбачена адміністративна відповідальність за недодержання встановленого законодавством про захист персональних даних порядку захисту персональних даних, що призвело до незаконного доступу до них або порушення прав суб`єкта персональних даних.

Правові відносини, пов`язані із захистом і обробкою персональних даних, і спрямовані на захист основоположних прав і свобод людини і громадянина, зокрема права на невтручання в особисте життя, у зв`язку з обробкою персональних даних, регулює Закон України «Про захист персональних даних» (ч. 1 ст. 1 Закону). Законодавство про захист персональних даних складають Конституція України, вказаний Закон, інші закони та підзаконні нормативно-правові акти, міжнародні договори України, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України (ст. 3 Закону).

Статтею 32 Конституції України передбачено, що ніхто не може зазнавати втручання в його особисте і сімейне життя, крім випадків, передбачених Конституцією України. Не допускається збирання, зберігання, використання та поширення конфіденційної інформації про особу без її згоди, крім випадків, визначених законом, і лише в інтересах національної безпеки, економічного доброботу та прав людини.

Конституційний Суд України, даючи офіційне тлумачення ч.ч. 1, 2 ст. 32 Конституції України, у своєму рішенні від 20 січня 2012 року №2-рп/2012 зазначив, що інформація про особисте та сімейне життя особи (персональні дані про неї) - це будь-які відомості чи сукупність відомостей про фізичну особу, яка ідентифікована або може бути конкретно ідентифікована, а саме: національність, освіта, сімейний стан, релігійні переконання, стан здоров`я, матеріальний стан, адреса, дата і місце народження, місце проживання та перебування тощо, дані про особисті майнові та немайнові відносини цієї особи з іншими особами, зокрема членами сім`ї, а також відомості про події та явища, що відбувалися або відбуваються у побутовому, інтимному, товариському, професійному, діловому та інших сферах життя особи, за винятком даних стосовно виконання повноважень особою, яка займає посаду, пов`язану зі здійсненням функцій держави або органів місцевого самоврядування.

У розумінні ст. 2 Закону України «Про захист персональних даних» персональні дані - відомості чи сукупність відомостей про фізичну особу, яка ідентифікована або може бути конкретно ідентифікована.

Відповідно до ч. 5 ст. 6 вказаного Закону обробка персональних даних здійснюється для конкретних і законних цілей, визначених за згодою суб`єкта персональних даних, або у випадках, передбачених законами України, у порядку, встановленому законодавством.

Не допускається обробка даних про фізичну особу, які є конфіденційною інформацією, без її згоди, крім випадків, визначених законом, і лише в інтересах національної безпеки, економічного добробуту та прав людини (ч. 6 ст. 6 Закону).

Згода суб`єкта персональних даних, згідно даного Закону, добровільне волевиявлення фізичної особи (за умови її поінформованості) щодо надання дозволу на обробку її персональних даних відповідно до сформульованої мети їх обробки, висловлене у письмовій формі або у формі, що дає змогу зробити висновок про надання згоди (ст. 2 Закону).

Відповідно до частини 2статті 14 Закону України «Про захист персональних даних» поширення персональних даних без згоди суб`єкта персональних даних або уповноваженої ним особи дозволяється у випадках, визначених законом, і лише (якщо це необхідно) в інтересах національної безпеки, економічного добробуту та прав людини.

При обробці відомостей про фізичну особу володілець персональних даних вживає заходів щодо забезпечення їх захисту, у тому числі за допомогою організаційних та технічних заходів.

При зберіганні персональних даних володілець повинен забезпечити їх цілісність (схоронність) та встановити відповідний режим доступу до них.

На працівників суб`єктів відносин, пов`язаних із персональними даними, покладається обов`язок не розголошувати у будь-який спосіб персональні дані, які їм було довірено або які стали відомі у зв`язку з виконанням професійних чи службових або трудових обов`язків, крім випадків, передбачених законом. Використання таких даних повинно здійснюватися лише відповідно до їхніх професійних чи службових або трудових обов`язків (частина 3статті 10 Закону України «Про захист персональних даних»).

Відповідно до частини 1статті 24 Закону України «Про захист персональних даних» на володільця (розпорядника) персональних даних покладено обов`язок забезпечувати захист персональних даних від випадкової втрати або знищення, від незаконної обробки, у тому числі незаконного знищення чи доступу до персональних даних.

Частиною 2 статті 4 Закону України «Про захист персональних даних» передбачено, що володільцем чи розпорядником персональних даних можуть бути підприємства, установи і організації усіх форм власності, органи державної влади чи органи місцевого самоврядування, фізичні особи - підприємці, які обробляють персональні дані відповідно до закону.

Водночас частиною 3 цієї ж статті встановлено обмеження, відповідно до якого розпорядником персональних даних, володільцем яких є орган державної влади чи орган місцевого самоврядування, крім цих органів, може бути лише підприємство державної або комунальної форми власності, що належить до сфери управління цього органу.

Для того, щоб визначити коло посадових осіб, які можуть бути притягнуті до адміністративної відповідальності за ч. 4 ст.188-39КУпАП потрібно проаналізувати правозастосовний акт, який регламентує їх діяльність.

У відповідності до ч. 7 ст. 78 ГК України органами управління комунального унітарного підприємства є: керівник підприємства, який призначається (обирається) органом, до сфери управління якого належить підприємство, або наглядовою радою цього підприємства (у разі її утворення) і є підзвітним органу, який його призначив (обрав).

Так, у відповідності до розпорядження міського голови № 161к від 02.09.2003 ОСОБА_1 призначено начальником ДКП «Стрийводоканал з 02.09.2003 на контрактній основі.

У відповідності до розпорядження міського голови № 341 к від 21.04.2021 у зв`язку з затвердженням статуту КП «Стрийводоканал» у новій редакції, згідно п. 5.1 якого управління підприємством здійснює керівник «директор підприємства» замінено у кадрових, фінансових та інших документах виконавчого комітету Стрийської міської ради та КП «Стрийводоканал» посаду керівника КП «Стрийводоканал» В.Козака «начальник» на «директор».

Згідно Статуту КП «Стрийводоканал» затвердженого рішенням VI сесії Стрийської міської радиVIIIдемократичного скликання №245від 25 березня 2021 р. який розміщений на офіційному сайті Стрийської міської ради керівник підприємства самостійно вирішує питання діяльності підприємства, за винятком тих, що віднесені Статутом до виключної компетенції засновника та інших органів управління підприємства.

Керівник підприємства директор:

-несе повну відповідальність за стан та діяльність підприємства;

-діє без довіреності від імені підприємства, представляє його в усіх установах, організаціях та підприємствах;

-видає накази, обов`язкові для виконання працівниками підприємства;

-розпоряджається коштами та майном підприємства відповідно до потреб господарської діяльності та чинного законодавства;

-укладає угоди,

-видає довіреності за погодженням із Засновником;

-відкриває в установах банків поточний розрахунковий та інші рахунки;

-здійснює інші функції, що не суперечить законодавству.

З урахування того, що інформація, яка містилась на біл-бордах, а саме, персональні дані осіб боржників перед комунальним підприємством «Стрийводоканал» за отримані житлово-комунальні послуги з водопостачання та водовідведення, зокрема адреси проживання фізичних осбі та суми заборгованості, були наявні виключно в КП «Стрийводоканал», окрім того за розміщення інформації на біл -бордах були оплачені кошти, якими ОСОБА_1 розпоряджається як керівник підприємства, відтак суд приходить до переконання, що саме ОСОБА_1 недотримався встановленого законодавством про захист персональних даних порядку захисту персональних даних у КП «Стрийводоканал», що призвело до незаконного доступу до них невизначеного кола осіб та порушення прав осіб як суб`єктів персональних даних без їх на те відповідної згоди, а саме на захист своїх персональних даних від незаконної обробки.

Окрім того, вчинення ОСОБА_1 правопорушення, передбаченого ч.4 ст.188-39 КУпАП, підтверджується дослідженими у судовому засіданні доказами, зокрема:

- протоколом про адміністративне правопорушення від 07.07.2021 /а.с.2/;

-копіями фотосвітлин біл-бордів з інформацією - адресою проживання боржників та сум заборгованості перед КП «Стрийводоканал»;

-копіями роздруківок з мережі інтернет, а саме з сайту zaxid.net, роздруківка сюжету ТСН на телеканалі 1+1, сторінки Стрийської міської ради на сайті Фейсбук з розміщенням вказаної інформації;

- листом виконавчого комітету Стрийської міської ради від 02.07.2021 вих. №3.14/1343-1 скерованого на адресу Регіонального представника уповноваженого Верховної Ради України з прав людини у Львівській області.

- копіями розпоряджень міського голови від 02.09.2003 № 161к та 21.04.2021 № 341-к.

- зверненням регіонального представника Уповноваженого Верховної ради України з прав людини адресованим голові Стрийської міської ради

Зазначені вище докази винуватості ОСОБА_1 у вчиненні правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 188-39 КУпАП є такими, що доповнюють одне одного, є повними, безсумнівними, належними та допустимими, оскільки у відповідності до ст.ст. 251, 252 КУпАП, прямо підтверджують існування обставин, що підлягають доказуванню у справі про адміністративне правопорушення, а також є такими, що зібрані в порядку, встановленому законом.

Підстав для закриття провадження у зв`язку з відсутністю в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 188-39 КУпАП суд не вбачає.

Відповідно до ч. 2 ст. 33 КУпАП при накладенні стягнення враховуються характер вчиненого правопорушення, особа правопорушника, ступінь його вини, майновий стан, обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність.

Вирішуючи питання про вид стягнення, суддя враховує характер вчиненого правопорушення, яке посягає на встановлений порядок управління, особу правопорушника та вважає за необхідне накласти на ОСОБА_1 стягнення в межах санкції ч.4 ст. 188-39 КУпАП у вигляді штрафу.

Керуючись ст. ст. 283, 284, КУпАП, суд

постановив:

ОСОБА_1 визнати винним у вчиненні адміністративного правопорушення передбаченого ч. 4 ст. 188-39 КУпАП і притягнути до адміністративної відповідальності у вигляді штрафу у розмірі 1700 (одна тисяча сімсот) гривень.

Стягнути з ОСОБА_1 в користь держави судовий збір в розмірі 454 /чотириста п`ятдесят чотири/ гривні 00 копійок судового збору.

Постанова може бути оскаржена особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником потерпілим, його представником або на неї може бути внесено подання прокурора протягом десяти днів з дня винесення постанови до Львівського апеляційного суду через Стрийський міськрайонний суд протягом 10 днів з дня її винесення.

Постанова вступає в законну силу після закінчення строку на її оскарження та підлягає пред`явленню до виконання протягом трьох місяців.

Cуддя Н. М. Янів