Справа № 711/7921/21
Номер провадження 3/711/2594/21
П О С Т А Н О В А

13 грудня 2021 року м.Черкаси

Суддя Придніпровського районного суду м.Черкаси Михальченко Ю.В., розглянувши адміністративні матеріали, які надійшли Державної податкової служби України ГУ ДПС України у Черкаській області про притягнення:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП: НОМЕР_1 , працюючої головним бухгалтером ПАТ «Черкасиобленерго», зареєстрованої за адресою: АДРЕСА_1 ,

до адміністративної відповідальності за ч.1 ст.163-1 КпАП України, -

В С Т А Н О В И В :

В проваджені Придніпровського районного суду м.Черкаси знаходяться адміністративні матеріали, які надійшли з Державної податкової служби України ГУ ДПС України у Черкаській області про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч.1 ст.163-1 КУпАП.

В судовому засіданні встановлено, що згідно протоколу про адміністративне правопорушення № 363/23-00-07-0120, встановлено, посадовою особою головним державним ревізором-інспектором відділу перевірок платників основних галузей економіки управління податкового аудиту Головного управління ДПС у Черкаській області Лисаченко Л.О. за результатами документальної планової виїзної перевірки ПАТ «Черкасиобленерго» (код за , м.Черкаси, вул.Гоголя буд. 285 (акт від 25Л 1.2021 №9162/23-00-07-0105/22800735) встановлено, що посадова особа: головний бухгалтер ПАТ «Черкасиобленерго» ОСОБА_1 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_1 ), наказ «Про призначення на посаду» від 25.06.2015 за №333-п. вчинив правопорушення: вимог п.187.1 ст.187, пп. 192.1.1 п. 192.1 ст. 192, п. 198.1, п. 198.2, п.198.3, п.198.6 ст.198 Податкового кодексу України від 02.12.2010 року №2755-УІ, пп. 5 п. 4 розділу V, п.5, п.6 розділу VI Порядку заповнення і подання податкової звітності з податку на додану вартість, затвердженого Наказом Міністерства фінансів України 28.01.2016 року №21 зареєстровано в Міністерстві юстиції України 29.01.2016 за №159/28289, в результаті чого занижено податок на додану вартість на загальну суму 165355 грн.; абзацу четвертого пункту 50.1 статті 50 Податкового кодексу України від 02.12.2010 року №2755-УІ, п. 7 розділу VI Порядку заповнення і подання податкової звітності з податку на додану вартість, затвердженого Наказом Міністерства фінансів України 28.01.2016 року №21 зареєстровано в Міністерстві юстиції України 29.01.2016 за №159/28289, в результаті чого не нараховано та не сплачено штраф у розмірі трьох відсотків від суми заниженого податкового зобов`язання за результатами подання уточнюючих розрахунків на загальну суму 226964095 грн.; п.201.10 ст. 201 Податкового кодексу України від 02.12.2010 року №2755-УІ, в результаті чого не зареєстровано в Єдиному реєстрі податкових накладних податкові накладні з податком на додану вартість в сумі 201110185,61 грн.; п.201.10 ст. 201 Податкового кодексу України від 02.12.2010 року №2755-УІ, в результаті чого несвоєчасно зареєстровано в Єдиному реєстрі податкових накладних податкові накладні з податком на додану вартість на загальну суму 16492,94 грн.; абз.2 ст.21 Закону України від 15.12.2020 року №1082-ІХ «Про державний бюджет України на 2021 рік», в результаті занижено частину чистого прибутку (доходу) за 2020 рік на суму 2298103 грн.; пп.266.2.1, п.266.2, пп.266.5.1, п.266.5., пп.266.3.3., п.266.3 ст.266 Податкового кодексу, ПАТ «Черкасиобленерго» занижено суму податку на нерухоме майно, відмінне від земельної ділянки на загальну суму 19454,87 грн.; пп.16.1.3 п.16.1 ст.16, п.46.1 ст.46, пп.49.18.2 п.49.18 ст.49 Податкового кодексу України від 02.12.2010 року №2755-УІ, в результаті чого не подано податкову декларацію з екологічного податку за II квартал 2017 року, І, II, III, IV квартал 2019 року; ст.285, пп.286.2 ст.286 Податкового кодексу України від 02.12.2010 року №2755, в результаті чого несвоєчасно подано податкову декларацію з плати за землю (земельний податок) по 7 земельних ділянках за 2020 рік; ст.285, пп.286.2 ст.286 Податкового кодексу України від 02.12.2010 року №2755, в результаті чого несвоєчасно подано податкову декларацію з плати за землю (орендна плата) по 5 земельних ділянках за 2020 рік; п.63.3 ст.63 Податкового кодексу України від 02.12.2010 року №2755-УІ, абз.1 п.8.4, п.8.5 розд. VIII Порядку обліку платників податків і зборів, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 09.12.2011 року №1588, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 29.12.2011 року за №1562/20300, в результаті чого не подано 5 повідомлень про об`єкти оподаткування або об`єкти, пов`язані з оподаткуванням або через які провадиться діяльність, за формою №20-ОПП; пп.16.1.4 п.16.1 ст.16; п.38.1 ст.38; абз.2 п.57.1 ст.57; пп.168.1.1, пп.168.1.5, ст.168, п.176.2«а» ст.176 Податкового кодексу України від 02.12.2010 року №2755-УІ, що призвело до несвоєчасного перерахування податкового зобов`язання з податку на доходи фізичних осіб на загальну суму 14062505,43 грн.; пп.168.1.1, пп.168.1.5, п.168.1 ст.168 тапп.1.4 п.161 підрозд.10 розд. XX Податкового кодексу України, що призвело до несвоєчасного перерахування податкового зобов`язання з військового збору на загальну суму 1175148,00 грн.; порушено вимоги пп.164.2.20 п. 164.2 ст.164; пп. 168.1.1 п. 168.1 ст.168; п.176.2«а» ст.176 Податкового кодексу України, в результаті чого занижено суму податкового зобов`язання по податку на доходи фізичних осіб за грудень 2020 року в сумі 8994,28грн.; пп.1.2, пп.1.3, пп.1.4 та пп.1.6 п.161 підрозд.10 розд. XX Податкового кодексу України, що призвело до заниження податкового зобов`язання по військовому збору за грудень 2020 року н загальну суму 749,52 грн. За що передбачена адміністративна відповідальність передбачена ч.1 ст.163-1 КУпАП.

Правопорушниця ОСОБА_1 , будучи належним чином повідомлена про час і місце розгляду справи в судове засідання не з`явилася, про причини неявки суд не повідомляла.

В судовому засіданні представник правопорушника - адвокат Чорний К.О. зазначив, що його довіритель ОСОБА_1 вину у вчиненні адміністративного правопорушення за ч.1 ст.163-1 КУпАП не визнає. Надав пояснення, що вважають, що Протокол складений безпідставно та з порушенням норм чинного законодавства, а обставини зазначені у ньому є надуманими з огляду на наступне. Щодо порушення ГУ ДПС у Черкаській області норм Податкового кодексу України: ГУ ДПС у Черкаській області було складено та вручено ПАТ «Черкасиобленерго» акт № 9162/23-00-07-0105/22800735 про результати документальної планової виїзної перевірки ПАТ «Черкасиобленерго», з питань дотримання вимог податкового, валютного та іншого законодавства за період з 01.01.2017 по 30.06.2021 з урахуванням п.102.1. ст.102 Податкового кодексу, правильності обчислення і сплати єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування за період з 01.01.2015 по 30.06.2021 року, (далі - Акт перевірки) Згідно ст.86.7. Податкового кодексу України (далі-ПК України) у разі незгоди платника податків або його представників з висновками перевірки чи фактами і даними, викладеними в акті (довідці) перевірки (крім документальної позапланової перевірки, проведеної у порядку, встановленому підпунктом 78.1.5 пункту 78.1 статті 78 цього Кодексу), вони мають право подати свої заперечення та додаткові документи і пояснення, зокрема, але не виключно, документи, що підтверджують відсутність вини, наявність пом`якшуючих обставин або обставин, що звільняють від фінансової відповідальності відповідно до цього Кодексу, до контролюючого органу, який проводив перевірку платника податків, протягом 10 робочих днів з дня, наступного за днем отримання акта (довідки). Такі заперечення, додаткові документи і пояснення є невід`ємною частиною матеріалів перевірки. Користуючись наданим ПК України правом ПАТ «Черкасиобленерго» було підготовлено та направлено ГУ ДПС у Черкаській області заперечення до Акта перевірки, (заперечення до Акта перевірки додаються).

Відповідно до ст. 86.7.2. ПК України у разі отримання від платника податків у визначеному цим пунктом порядку заперечень до акта перевірки та/або додаткових документів і пояснень, контролюючий орган зобов`язаний повідомити платника податків про місце і час проведення розгляду матеріалів перевірки. Таке повідомлення надсилається платнику податків протягом двох робочих днів з дня отримання від нього заперечень та/або додаткових документів і пояснень, але не пізніше ніж за чотири робочі дні до дня їх розгляду.

Заперечення до Акта перевірки були отримані ТУ ДПС у Черкаській області 08.12.2021.

А тому враховуючи вимоги ст.86.7.4. ПК України, при розгляді матеріалів перевірки контролюючим органом досліджуються всі наявні фактичні дані, що стосуються предмета розгляду, у тому числі документи, надані платником податків або витребувані у нього, письмові та усні пояснення платника податку, інші фактичні дані, що наявні або доступні контролюючому органу. За результатами розгляду матеріалів перевірки комісія з розгляду заперечень приймає висновок, що є невід`ємною частиною матеріалів перевірки. Таким чином, висновки і встановлені порушення зазначені в Акті перевірки не є остаточними і при наявності заперечення переглядаються комісією з питань розгляду заперечень та можуть бути зміненими. Також, ст.86.7.5 ПК України передбачає, що податкове повідомлення-рішення приймається керівником (його заступником або уповноваженою особою) контролюючого органу на підставі висновку комісії контролюючого органу з питань розгляду заперечень протягом п`яти робочих днів, наступних за днем прийняття такого висновку комісією і надання (надсилання) письмової відповіді платнику податків, у порядку, визначеному підпунктом 86.7.1 цього пункту. Контролюючим та іншим державним органам забороняється використовувати акт перевірки як підставу для висновків стосовно взаємовідносин платника податків з його контрагентами, якщо за результатами складання акта перевірки податкове повідомлення-рішення не надіслано (не вручено) платнику податків або воно вважається відкликаним відповідно до підпунктів 60.1.2 та 60.1.4 пункту 60.1 статті 60 цього Кодексу. Наголошує, що за результатами складання Акта перевірки ПАТ «Черкасиобленерго» не було надіслано (вручено) податкове повідомлення-рішення, а отже використання висновків зазначених в Акті перевірки для притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності є незаконним. Тому, подання ГУ ДПС у Черкаській області Протоколу на розгляд Суду є передчасною дією контролюючого органу, яка суперечить нормам ПК України. Таким чином, можна зробити висновок про передчасність висновків особи, що склала адміністративний протокол, щодо події адміністративного правопорушення, а так само і наявності в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.163-1 КУпАП.

Крім того Протоколі зазначено про відповідальність передбачену ч. 1 ст. 163-1 КУпАП. В ч.1 ст.163-1 КУпАП передбачена відповідальність за відсутність податкового обліку, порушення керівниками та іншими посадовими особами підприємств, установ, організацій встановленого законом порядку ведення податкового обліку, у тому числі неподання або несвоєчасне подання аудиторських висновків, подання яких передбачено законами України. Натомість правопорушення зазначені в Протоколі, полягають в несвоєчасній сплаті податкових зобов`язань та несвоєчасній реєстрації податкових накладних. Натомість ГУ ДПС у Черкаській області стверджує про порушення ОСОБА_1 порядку введення податкового обліку.

Крім цього, у провадженні Придніпровського районного суду м. Черкаси перебуває справа № 711/7922/21 про вчинення ОСОБА_1 адміністративного правопорушення передбаченого ч. 1 ст. 163-4 КУпАП, яке оформлене протоколом про адміністративне правопорушення від 25.11.2021 № 359/23-00-07-1318. Слід наголосити, що порушення в протоколі від 25.11.2021 № 359/23-00-07-1318 також відображені в протоколі від 25.11.2021 № 363/23-00-07-0120, а саме порушення: Вимог пп.16.1.4 п.16.1 ст.16; п.38.1 ст.38; абз.2 п.57.1 ст.57; пп.168.1.1, пп.168.1.5, ст.168, п.176.2«а» ст.176 Податкового кодексу України від 02.12.2010 року №2755-УІ, в результаті чого несвоєчасного перераховано податок на доходи фізичних осіб на загальну суму 14062505,43 грн., в т.ч. за 2017 рік на суму 13105139,23 грн., січень 2018 року на суму 957366,20 грн.; Вимог пп.168.1.1, пп.168.1.5, п.168.1 ст.168 та пп.1.4 п.161 підрозд.10 розд. XX Податкового кодексу України від 02.12.2010 року №2755-УІ, в результаті чого несвоєчасно перераховано військовий збір на загальну суму 1175148,00 грн., в т.ч. за 2017 рік на суму 1101221,61 грн., січень 2018 року на суму 73926,39 грн.; Вимог пп.164.2.20 п.164.2 ст.164; пп.168.1.1 п.168.1 ст.168; п.176.2«а» ст.176 Податкового кодексу України від 02.12.2010 року №2755-УІ, в результаті чого занижено податок на доходи фізичних осіб за грудень 2020 року на суму 8994,28 грн.; Вимог пп.1.2, пп.1.3, пп.1.4 та пп.1.6 п.161 підрозд.10 розд. XX Податкового кодексу України від 02.12.2010 року №2755-УІ, в результаті чого занижено військовий збір за грудень 2020 року в сумі 749,52 грн. Зазначене свідчить про порушення ст.61 Конституції України, відповідно до якої ніхто не може бути двічі притягнений до юридичної відповідальності одного виду за одне й те саме правопорушення. Юридична відповідальність особи має індивідуальний характер. Тому вважає, що ГУ ДПС у Черкаської області неправильно застосовано ст.163-1 КУпАП та всупереч ст.61 Конституції України, вбачається намір двічі притягнути мене до адміністративної відповідальності.

Вважають, що вищевикладені обставини свідчать про те, що в діях ОСОБА_1 , як головного бухгалтера ПАТ «Черкасиобленерго» відсутні об`єктивні та суб`єктивні ознаки, за наявності яких діяння вважається адміністративним правопорушенням, передбаченим нормами КУпАП.

Щодо порушення вимог абзацу четвертого пункту 50.1 статті 50 Податкового кодексу України від 02.12.2010 року №2755-VI, п. 7 розділу VI Порядку заповнення і подання податкової звітності з податку на додану вартість, затвердженого Наказом Міністерства фінансів України 28.01.2016 року № 21 зареєстровано в Міністерстві юстиції України 29.01.2016 за № 159/28289, в результаті чого не нараховано та не сплачено штраф у розмірі трьох відсотків від суми заниженого податкового зобов`язання за результатами подання уточнюючих розрахунків на загальну суму 226964095 грн.:

Згідно п.50.1 ст. 50 ПКУ у разі якщо у майбутніх податкових періодах (з урахуванням строків давності, визначених статтею 102 цього Кодексу) платник податків самостійно (у тому числі за результатами електронної перевірки) виявляє помилки, що містяться у раніше поданій ним податковій декларації (крім обмежень, визначених цією статтею), він зобов`язаний надіслати уточнюючий розрахунок до такої податкової декларації за формою чинного на час подання уточнюючого розрахунку.

Відповідно до абзацу 4 п.50.1 ст.50 ПКУ платник податків, який самостійно (у тому числі за результатами електронної перевірки) виявляє факт заниження податкового зобов`язання минулих податкових періодів, зобов`язаний, за винятком випадків, установлених пунктом 50.2 цієї статті: а) або надіслати уточнюючий розрахунок і сплатити суму недоплати та штраф у розмірі трьох відсотків від такої суми до подання такого уточнюючого розрахунку.

Слід зазначити, що штрафна санкція не була нарахована ПАТ «Черкасиобленерго» самостійно тому, що в періодах подання уточнюючих розрахунків відсутній факт заниження податкового зобов`язання.

Фактично узгоджене податкове зобов`язання за відповідні періоди залишилось незмінним, оскільки разом з уточнюючими розрахунками на збільшення податкового зобов`язання - рядок 18 (позитивне значення) подавались уточнюючі розрахунки на таку ж саму суму до зменшення - рядок 18 (від`ємне значення). Таким чином анулювався попередній уточнюючий розрахунок, в свою чергу сума недоплати в бюджет не виникала, а отже і відсутнє саме порушення.

Необхідно звернути увагу на позицію Верховного суду, яка наведена у Постанові від 30 січня 2020 року у справі № 826/6972/16, згідно якої юридичним фактом, який зумовлює застосування до платника податків штрафу, передбаченого пунктом 120.2 статті 120 ПК України, є виправлення таким платником податків у раніше поданій ним звітності суми грошового зобов`язання, яка не була сплачена у встановлені цим Кодексом строки, без самостійної сплати штрафу, передбаченого пунктом 50.1 статті 50 ПК України. Розмір штрафу фактично залежить від суми заниженого податкового зобов`язання. У разі ж подання платником податків у встановленому порядку уточнюючого розрахунку, яким вносяться зміни до раніше поданої податкової звітності, що не пов`язані із заниженням податкового зобов`язання минулих періодів, підстави для застосування штрафних санкцій, передбачених пунктом 120.2 статті 120 ПК України, у контролюючого органу відсутні.

Щодо порушення вимог п.201.10 ст.201 Податкового кодексу України від 02.12.2010 року № 2755-VI, в результаті чого не зареєстровано в Єдиному реєстрі податкових накладних податкові накладні з податком на додану вартість в сумі 201110185, 61 грн. Дане порушення стосується не реєстрації податкових накладних побутовим споживачам електричної енергії (фізичні особи), які сплачують кошти за спожиту електричну енергію.

Відповідно до абз. 1 п. 201.10 ст. 201 Податкового кодексу України при здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку - продавець товарів/послуг зобов`язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою.

За змістом вказаної норми за операціями з постачання товарів/послуг складається податкова накладна, яка надається покупцю не у кожному випадку.

Порядок заповнення податкової накладної, що затверджений наказом Міністерства фінансів України від 31 грудня 2015 року № 1307 (далі - Порядок), визначає перелік податкових накладних, які не надаються отримувачу (покупцю), який не є виключним (До переліку включені лише ті випадку, в яких належить зазначати тип причини ненадання податкової накладної). Такий перелік включає податкові накладні, реєстрацію яких передбачено п.201.10 ст.201 Податкового кодексу України (складені за операціями з постачання товарів/послуг) та податкові накладні, реєстрацію яких передбачено п.198.5 ст.198 Податкового кодексу України (за товарами/послугами, необоротними активами придбаними/виготовленими з податком на додану вартість, у разі якщо вони призначаються для використання або починають використовуватися в операціях певних видів). Так, у відповідності до п. 8 Порядку при складанні податкових накладних, особливості заповнення яких викладені, в пунктах 10-15 цього Порядку, у верхній лівій частині таких накладних у графі "Не підлягає наданню отримувачу (покупцю) з причини" робиться помітка "X" та зазначається тип причини: 1. Складена на суму збільшення компенсації вартості поставлених товарів/послуг (для податкових накладних, особливості заповнення яких викладені в пункті 13 цього Порядку); 2. Складена на постачання неплатнику податку; 3. Складена на постачання товарів/послуг у рахунок оплати праці фізичним особам, які перебувають у трудових відносинах із платником податку; 4. Складена на постачання у межах балансу для невиробничого використання; 5. Складена у зв`язку з ліквідацією основних засобів за самостійним рішенням платника податку; 6. Складена у зв`язку з переведенням виробничих основних засобів до складу невиробничих; 7. Складена на операції з вивезення товарів за межі митної території України; 8. Складена на постачання для операцій, які не є об`єктом оподаткування податком на додану вартість; 9. Складена на постачання для операцій, які звільнені від оподаткування податком на додану вартість; 10. Складена з метою визначення при анулюванні реєстрації платника податку податкових зобов`язань за товарами/послугами, необоротними активами, суми податку за якими були включені до складу податкового кредиту та не були використані в оподатковуваних операціях у межах господарської діяльності; 11. Складена за щоденними підсумками операцій; 12. Складена на постачання неплатнику, в якій зазначається назва покупця (для податкових накладних, особливості заповнення яких викладені в пункті 10 цього Порядку); 13. Складена у зв`язку з використанням виробничих або невиробничих засобів, інших товарів/послуг не в господарській діяльності; 14. Складена отримувачем (покупцем) послуг від нерезидента; 15. Складена на суму перевищення бази оподаткування, визначеної відповідно до статей 188 і 189 Податкового кодексу України, над фактичною ціною постачання. Слід зазначити, що податкові накладні не надаються побутовим споживачам електричної енергії з причини того, що вони складені на постачання неплатнику податків (02). При цьому при відсутності реєстрації (несвоєчасній реєстрації) податкових накладних, які не надаються покупцю державний бюджет жодним чином не зазнає негативних наслідків, оскільки згідно п.201.10 ПКУ відсутність факту реєстрації платником податку - продавцем товарів (послуг) податкових накладних в ЄРПН не звільняє продавця від обов`язку включення суми ПДВ, вказаної в податковій накладній, до суми податкових зобов`язань за відповідний звітний період, тобто не відбувається впливу на податковий облік платника податку чи його контрагентів. В ст.120.-1-1 Податкового кодексу України в редакції від 07.03.2020 р. (дана норма була чинною в перевіряємий період) було зазначено, що порушення платниками податку на додану вартість граничного строку, передбаченого статтею 201 цього Кодексу, для реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування до такої податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних (крім податкової накладної, що не надається отримувачу (покупцю), складеної на постачання товарів/послуг для операцій: які звільнені від оподаткування або які оподатковуються за нульовою ставкою) тягне за собою накладення на платника податку на додану вартість, на якого відповідно до вимог статей 192 та 201 цього Кодексу покладено обов`язок щодо такої реєстрації, штрафу. Також, наголошує на тому, що жоден з контрагентів ПАТ «Черкасиобленерго» не зазнав і не міг зазнати шкоди через не включення сум ПДВ до податкового кредиту, оскільки фізичні особи (побутові споживачі) не є платниками ПДВ, отже ПАТ «Черкасиобленерго» не завдано шкоди ані бюджету, ані контрагентам, штраф за порушення строків реєстрації податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних має суто технічний характер.

Щодо порушення вимог пп.16.1.4 п.16.1 ст.16; п.38.1 ст.38; абз.2 п.57.1 ст.57; пп. 168.1.1, пп. 168.1.5, ст.168, п.176.2«а» ст.176 Податкового кодексу України від 02.12.2010 року №2755- VI, в результаті чого несвоєчасно перераховано податок на доходи фізичних осіб на загальну суму 14062505,43 грн., в т.ч. за 2017 рік на суму 13105139,23 грн., січень 2018 року на суму 957366,20 грн. та вимог пп.168.1.1, пп.168.1.5, п.168.1 ст.168 та пп.1.4 п.161 підрозд.10розд. XX Податкового кодексу України від 02.12.2010 року №2 755-VI, в результаті чого несвоєчасно перераховано військовий збір на загальну суму 1175148,00 грн., в т.ч. за 2017 рік на суму 1101221,61 грн., січень 2018року на суму 73926,39 грн.:

Крім того, згідно з пп.168.1.2 ПК України податок на доходи фізичних осіб сплачується (перераховується) до бюджету під час виплати оподатковуваного доходу єдиним платіжним документом. Банки приймають платіжні документи на виплату доходу лише за умови одночасного подання розрахункового документа на перерахування цього податку до бюджету або розрахункового документа на зарахування коштів у сумі цього податку на єдиний рахунок, визначений статтею 35-1 цього Кодексу. Сплата (перерахування) військового збору здійснюється у тому самому порядку, що й податок на доходи фізичних осіб. Враховуючи єдиний порядок сплати податку на доходи фізичних осіб та військовий збір та спільний період несвоєчасного їх перерахування (2017 рік - січень 2018 року) вважає за можливо надати заперечення одночасно стосовно двох порушень вимог Податкового кодексу України.

Отже, слід зазначити, що несвоєчасність перерахування податку на доходи фізичних осіб та військового збору в період 2017 року по січень 2018 року полягала у фінансовій кризі ПАТ «Черкасиобленерго». Так, протягом 2017-2018 років Товариство знаходилось у складному фінансовому стані. Дефіцит обігових коштів виник внаслідок несплати ПАТ "Азот" за електроенергію у 2015-2016 рр., збільшення заборгованості ПАТ "Черкасиобленерго" перед ДП "Енергоринок" та застосування НКРЕКП регуляторних заходів впливу на рівень розрахунків з ОРЕ. Постановами НКРЕКП встановлювався "нульовий" алгоритм розподілу грошових коштів на поточний рахунок Товариства та додаткові щодобові відрахування в ОРЕ: 1) постанова НКРЕКП від 29.12.2016 № 2387; 2) постанова НКРЕКП від 31.01.2017 № 147; 3)постанова НКРЕКП від 28.02.2017 № 235; 4)постанова НКРЕКП від 30.03.2017 № 430; 5)постанова НКРЕКП від 27.04.2017 № 606; 6) постанова НКРЕКП від 30.05.2017 № 708; 7)постанова НКРЕКП від 29.06.2017 № 832; 8) постанова НКРЕКП від 31.07.2017 № 982; 9) постанова НКРЕКП від 31.08.2017 № 1066; 10) постанова НКРЕКП від 28.09.2017 № 1177; 11) постанова НКРЕКП від 31.10.2017 № 1316; 12) постанова НКРЕКП від 27.12.2017 № 1438; 13) постанова НКРЕКП від 15.12.2016 № 2231; 14) постанова НКРЕКП від 24.01.2018 № 87; 15) постанова НКРЕКП від 11.12.2018 № 1848. Вказані регуляторні заходи НКРЕКП призвели до недоотримання ПАТ "Черкасиобленерго" за 2015-2017 рр. коштів на здійснення виробничо-господарської діяльності та сплату податків до бюджету. Крім цього постановою НКРЕКП від 15.01.2016 №2231 було затверджене вилучення зі структури тарифів (коригування витрат) Товариства на 2017 р. на загальну суму 99,9 млн.грн. (без ПДВ), на 2018 р. постановою НКРЕКП від 24.01.2018 №87 затверджено вилучення зі структури тарифів (коригування витрат) ПАТ «Черкасиобленерго» на загальну суму 100,8 млн.грн. (без ПДВ).

Такими низками постанов Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг було створено такі умови, які призвели до неможливості стратегічно важливого підприємства для економіки України ПАТ «Черкасиобленерго» належним чином виконувати свої обов`язки як роботодавця перед працівниками з виплати заробітної плати та відповідно сплати податків та зборів до бюджету, в тому числі - прибуткового податку, військового збору та ЄСВ. Після накопичення протягом грудня 2016 р. - травня 2017 р. заборгованості з виплати заробітної плати, працівниками Товариства було прийнято рішення про оголошення з 23.05.2017 безстрокового страйку. Товариством були використані всі можливі варіанти щодо прискорення погашення заборгованості - були надіслані звернення до НКРЕКП, ДП «Енергоринок», Ради Оптового ринку електроенергії України, Міністерства енергетики та вугільної промисловості України, Фонду державного майна України, Національного антикорупційного бюро України, Наглядової ради ПАТ «Черкасиобленерго» тощо, а також вживались всі можливі заходи щодо стягнення з ПАТ «Азот» заборгованості за спожиту електричну енергію.

Таким чином, через дефіцит обігових коштів протягом 2017-2018 років Товариство не мало можливості виконувати затверджені НКРЕКП структури тарифів на розподіл та постачання електроенергії, плани капітальних ремонтів та заходи інвестиційних програм відповідно до вимог Ліцензійних умов з розподілу та постачання електроенергії, вчасно виплачувати заробітну плату та сплачувати узгоджені податкові зобов`язання. Вищенаведені обставини також були встановлені під час проведення планового заходу державного нагляду контролю та відображені в актах НКРЕКП від 23.04.2018 № 72 та від 16.08.2019 року № 279. Таким чином, Товариство, як платник податків, умисно не створювало умови, які б мали на меті неналежне виконання вимог Податкового кодексу України, а тому невиконання зазначених в акті окремих вимог відбулися з незалежних від ПАТ «Черкасиобленерго» причин.

Відповідно до п.112.1, п. 112.2 ст.112 ПК України особа може бути притягнута до фінансової відповідальності за вчинення податкового правопорушення за умови наявності в її діянні (дії або бездіяльності) вини, крім випадків, передбачених цим Кодексом. Особа вважається виною у вчиненні правопорушення, якщо буде встановлено, що вона мала можливість для дотримання правил та норм, за порушення яких цим Кодексом передбачена відповідальність, проте не вжила достатніх заходів щодо їх дотримання. За таких обставин Товариство не мало можливості для дотримання правил та норм, за порушення яких ПК України передбачена відповідальність, при цьому ПАТ «Черкасиобленерго» вжило достатніх заходів щодо їх дотримання, що свідчить про відсутність вини у вчиненні правопорушення. Таким чином, головний бухгалтер відокремленого структурного підрозділу ПАТ «Черкасиобленерго» не може самостійно вплинути на виконання вимог зазначених в Податковому кодексі України, які в свою чергу зазначені в Протоколі. Не вчинення ОСОБА_1 порушення полягає в неможливості впливати на своєчасність виплати заробітної плати, а також в своєчасному подані звітності контролюючому органу. Щодо порушення вимог абз.2 ст.21 Закону України від 15.12.2020 року № 1082-ІХ «Про Державний бюджет України на 2021 рік», в результаті занижено частину чистого прибутку (доходу) за 2020 рік на суму 2 298 103 грн.: ПАТ «Черкасиобленерго» за своєю організаційно-правовою формою є акціонерним товариством. Відповідно до даних реєстру іменних цінних паперів ПАТ «Черкасиобленерго» держава Україна в особі Фонду Державного майна України є власником акцій ПАТ «Черкасиобленерго» у кількості 68 260 990 штук, відсоток яких у статутному капіталі Товариства складає 46,000038 %. Згідно абз.2 ст.21 ЗУ «Про Державний бюджет України» господарські товариства, у статутному капіталі яких є корпоративні права держави, та господарські товариства, 50 і більше відсотків акцій (часток) яких належать господарським товариствам, частка держави в яких становить 100 відсотків (крім тих, що визначені частиною першою цієї статті), які не прийняли рішення про нарахування дивідендів до 1 травня року, що настає за звітним, сплачують до державного бюджету та іншим учасникам господарського товариства пропорційно розміру їх акцій (часток) у статутному капіталі господарського товариства частину чистого прибутку в розмірі, визначеному за базовими нормативами відрахування частки прибутку, що спрямовується на виплату дивідендів, установленими на відповідний рік, але не менше 90 відсотків, до 1 липня року, що настає за звітним. Пунктом 7 Закону № 465 від 16.01.2020р. були внесені зміни до Закону України «Про управління об`єктами державної власності» від 21 вересня 2006 № 185 (далі - Закон № 185), які набули чинності 27 лютого 2020 року. Так, відповідно до змін, внесених до ст. 2 Закону № 185, Податковий кодекс України є складовою законодавства про управління об`єктами державної власності. Уточнено повноваження Кабінету Міністрів України у сфері управління об`єктами державної власності. Так, відповідно до п.п.18 (в) ч. 2 статті 5 ЗУ «Про управління об`єктами державної власності», Кабінет Міністрів України, здійснюючи управління об`єктами державної власності, визначає порядок відрахування до державного бюджету частини чистого прибутку (доходу) не тільки державними унітарними підприємствами та їх об`єднаннями, а ще і господарськими товариствами, у статутному капіталі яких є корпоративні права держави, та господарськими товариствами, 50 і більше відсотків акцій (часток, паїв) яких знаходяться у статутних капіталах господарських товариств, частка держави яких становить 100 відсотків, які не прийняли рішення про нарахування дивідендів до 01 травня року, що настає за звітним. Вказаною вище нормою Закону № 185 законодавець визначив конкретний, безальтернативний орган державної влади, а сааме Кабінет Міністрів України, який уповноважено визначати порядок відрахування до державного бюджету частини чистого прибутку господарськими товариствами, у статутному капіталі яких є корпоративні права держави. Пунктом 5 статті 11 ЗУ «Про управління об`єктами державної власності» визначено, що господарська організація, у статутному капіталі якої є корпоративні права держави, за підсумками календарного року зобов`язана спрямувати частину чистого прибутку на виплату дивідендів згідно з порядком, затвердженим Кабінетом Міністрів України. Господарські товариства, у статутному капіталі яких є корпоративні права держави, сплачують до Державного бюджету України дивіденди у строк не пізніше 1 липня поточного року, що настає за звітним, нараховані пропорційно розміру державної частки (акцій) у їх статутних капіталах. Загальне поняття закріплене в Податковому кодексі України і відповідно до п.14.1.49, ч.14.1, ст.14 дивіденди - це платіж, що здійснюється юридичною особою, у тому числі емітентом корпоративних прав, інвестиційних сертифікатів чи інших цінних паперів на користь власника таких корпоративних права чи цінних паперів, що засвідчують право власності інвестора на частку (пай) у майні (активах) емітента, у зв`язку з розподілом частини його прибутку. Для цілей оподаткування до дивідендів прирівнюється також платіж, який сплачується у зв`язку з розподілом чистого прибутку. Порядок формування та реалізації державної дивідендної політики держави, затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 12.05. 2007 №702, який поширюється на всі господарські організації з державною часткою. Необхідно звернути увагу на положення пункту 8 зазначеного вище порядку, яким передбачено, що базові нормативи частки прибутку, що спрямовується на виплату дивідендів за результатами фінансово-господарської діяльності господарських організацій у поточному фінансовому році, затверджуються щороку Кабінетом Міністрів України за поданням Мінекономіки та доводяться до відома суб`єктів управління корпоративними правами держави. Таким чином, базовий норматив відрахування дивідендів на державну частку встановлюється окремою постановою Кабінету Міністрів України на кожний звітний рік. Слід зазначити, що Постанови КМУ, якими здійснюється затвердження базового нормативу відрахування частки прибутку, що спрямовується на виплату дивідендів за результатами фінансово-господарської діяльності є за своєю правовою природою спеціальними нормами права, які закріплено в підзаконному нормативно-правовому акті. При цьому постановою Кабінету Міністрів України від 28 квітня 2021 року № 415 "Про затвердження базового нормативу відрахування частки прибутку, що спрямовується на виплату дивідендів за результатами фінансово-господарської діяльності у 2020 році господарських товариств, у статутному капіталі яких є корпоративні права держави» встановлено базовий норматив відрахування у розмірі 50 відсотків. Слід наголосити, що вищевказана постанова Кабінету Міністрів України прийнята після прийняття ЗУ «Про державний бюджет України на 2021 рік», тому в ній містяться уточнені нормативи відрахування частки прибутку, що спрямовується на виплату дивідендів. Так у 2019 році постановою Кабінету Міністрів України № 1015 від 04.12.19р. уточнювався норматив відрахування частки прибутку (який був затверджений постановою КМУ № 364 від 24.04.19 р.) з 50 на 90 відсотків. Враховуючи вищевикладене, розмір дивідендів, що сплачуються до бюджету регулюється одночасно положеннями п.5 ст.11 ЗУ «Про управління об`єктами державної власності» та відповідною постановою Кабінету Міністрів України. Необхідно також наголосити на тому, що в акті перевірки необґрунтовано зазначено про пріоритетність застосування до спірних відносин саме абз.2 ст.21 Закону України від 15.12.2020 року № 1082-ІХ «Про Державний бюджет України на 2021 рік» (далі - Закон №1082) внаслідок чого зроблено не вірний висновок щодо обов`язковості сплати до державного бюджету 90 відсотків частини чистого прибутку Товариства. Однак, системний аналіз нормативно-правових актів свідчить про те, що можливість застосування наведеної норми Закону №1082 виникла лише після внесення змін до частини 5 статті 11 ЗУ «Про управління об`єктами державної власності», які було внесено Законом № 1630-ІХ від 13.07.2021, вказану норму було доповнено словами «якщо інше не встановлено законом», (тобто іншим Законом України), що й надало можливість з 13.07.2021 застосовувати інший механізм визначення нормативу відрахування частки прибутку, що спрямовується на виплату дивідендів. Таким чином, до 13.07.2021, до внесення змін до частини 5 статті 11 ЗУ «Про управління об`єктами державної власності», не було врегульовано на законодавчому рівні механізм визначення нормативу відрахування частки прибутку, що спрямовується на виплату дивідендів Законом №1082. При цьому ПАТ «Черкасиобленерго» здійснило сплату частини чистого прибутку на державну частку за 2020 рік у розмірі 2872628,11 грн. 18.06.2021, тобто у відповідності до вимог діючого на той момент законодавства.

Відповідно до п.3 ст.45 Закону України «Про акціонерні товариства» рішення загальних зборів акціонерного товариства вважається прийнятим з моменту складення протоколу про підсумки голосування. Протокол №18 засідання лічильної комісії про підсумки голосування на дистанційних загальних зборах акціонерів ПАТ «Черкасиобленерго» по питанню порядку денного 8 «Розподіл прибутку і збитків Товариства у 2020 році, в тому числі затвердження розміру річних дивідендів, з урахуванням вимог, передбачених законодавством» було складено 11 травня 2021 року. Тому ПАТ «Черкасиобленерго» повинно було сплачувати частину чистого прибутку, отриманого Товариством за результатами фінансово-господарської діяльності у 2020 році та спрямовану на виплату дивідендів на державну частку в статутному капіталі Товариства до Державного бюджету згідно з порядком, затвердженим Кабінетом Міністрів України. Змінами до ч.5 ст.11 ЗУ «Про управління об`єктами державної власності» передбачено подання господарськими товариствами з державною часткою у статутному капіталі та державними унітарними підприємствами та їх об`єднаннями до контролюючого органу розрахунку частини чистого прибутку (доходу), дивідендів на державну частку у порядку та строки, встановлені Кодексом. При цьому господарські товариства з державною часткою у статутному капіталі подають до контролюючого органу розрахунок частини чистого прибутку (доходу), дивідендів на державну частку один раз на рік. Відповідний розрахунок було подано до ДПС у м.Черкасах 23.06.2021р. та сплачено платіжним дорученням № 8345 від 18.06.2021р. у сумі 2872628,11 грн. (Копії розрахунку та платіжного доручення додаються). Товариству надано роз`яснення ТОВ «Аудиторська фірма «ТЕО-АУДИТ» щодо визначення розміру відсотків частини чистого прибутку, що підлягає сплаті до державного бюджету листом від 08.11.2011 за № 08/11/21, а також роз`яснення приватного аудиторського підприємства «ЛВВ-Аудит», якими підтверджено правомірність позиції Товариства. Таким чином, Товариство вчасно та в повному обсязі виконало свої зобов`язання щодо подання розрахунку та сплати частини чистого прибутку за результатами фінансово-господарської діяльності у 2020 році до державного бюджету, а тому відсутні підстави для притягнення ОСОБА_1 , як головного бухгалтера ПАТ «Черкасиобленерго» до адміністративної відповідальності.

Щодо порушення вимог п.63.3 ст.63 Податкового кодексу України від 02.12.2010 року №2755-VI, абз.1 п.8.4, п.8.5 розд. VIII Порядку обліку платників податків і зборів, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 09.12.2011 року №1588, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 29.12.2011 року за №1562/20300, в результаті чого не подано 5 повідомлень про об`єкти оподаткування або об`єкти, пов`язані з оподаткуванням або через які провадиться діяльність, за формою №20-ОПП.

В Протоколі зазначено, що ПАТ «Чекасиобленерго» в порушення вимог п.63.3 ст.63 Податкового кодексу, абз. 1 п. 8.4 розд. VIII Порядку №1588, не подано 5 повідомлень про об`єкти оподаткування або об`єкти, пов`язані з оподаткуванням або через які провадиться діяльність, за формою № 20-ОПП. Відповідно до п.п. 16.1.3 п.16.1 ст.16 ПК України платник податків зобов`язаний подавати до контролюючих органів у порядку, встановленому податковим та митним законодавством, декларації, звітність та інші документи, пов`язані з обчисленням і сплатою податків та зборів. Відповідальність за неподання у строки та у випадках, передбачених ПК України, заяв або документів для взяття на облік у відповідному контролюючому органі, реєстрації змін місцезнаходження чи внесення інших змін до своїх облікових даних, неподання виправлених документів для взяття на облік чи внесення змін, подання з помилками у неповному обсязі, неподання відомостей стосовно осіб, відповідальних за ведення бухгалтерського обліку та/або складення податкової-звітності, відповідно до вимог встановлених цим передбачена п. 117.1 ст.117 ПК України. Таким чином, Податковим кодексом України визначено те, що може бути віднесено до об`єктів оподаткування (майно, товари, обороти з реалізації, операції з постачання товарів (робіт/послуг) та інші об`єкти, за наявності яких у платника податків (придбання та/або створення) виникає обов`язок зі сплати податків, та про які він зобов`язаний повідомляти контролюючий орган. Тобто, податкове законодавство пов`язує обов`язок з подання звітності про об`єкти оподаткування з наявністю обов`язку по сплаті податків щодо такого об`єкта. При цьому придбання транспортних засобів не призвело до виникнення об`єкта нарахування транспортного податку. Відповідно до ст.267.2.1 ПК України об`єктом оподаткування транспортним податком є легкові автомобілі, з року випуску яких минуло не більше п`яти років (включно) та середньо-ринкова вартість яких становить понад 375 розмірів мінімальної заробітної плати, встановленої законом на 1 січня податкового (звітного) року (до 1 грудня 2021 року - понад 2 250 000 грн.). В періоді, що перевірявся, ПАТ «Черкасиобленерго» відповідно до рішень Черкаської міської ради зменшили площу земельних ділянок, які перебували в оренді Товариства. При цьому інформація про вказані об`єкти оподаткування було відображено Товариством у відповідних податкових деклараціях з плати за землю. Доповнення до п. 8.4 Порядку № 1588 щодо включення всіх об`єктів оподаткування, що є у власності чи орендуються - були внесені Наказом Міністерства фінансів України від 24.06.2020р. № 323, тому в акті граничні терміни подання звіту 20-ОПП (2018-2019рр) щодо придбаних транспортних засобів та зміни площ земельних ділянок вказані ще до вступлення в дію відповідних доповнень. Крім того, відповідальність за неподання (несвоєчасне подання) повідомлення за формою 20-ОПП протягом періоду здійснення заходів, спрямованих на запобігання виникненню і поширенню коронавірусної хвороби не застосовуються (п. 52-1 підрозд. 10 розд. XX «Перехідні положення» ПКУ). Вважає, що за неподання або несвоєчасне подання форми № 20-ОПП фінансові санкції не повинні застосовуватись, якщо в поданні цієї форми не було необхідності. Зокрема, якщо місце провадження діяльності, найменування підприємства не змінювалось, а отже, не змінювалися й облікові дані платника податків. Такі дані у ПАТ «Черкасиобленерго» починаючи з 2011 року не змінювалися (на момент прийняття Порядку обліку платників податків і зборів, затвердженого наказом Мінфіну від 09.12.2011 р. №1588), тому в поданні форми 20-ОПП не було необхідності. Варто також зауважити, що норми Податкового кодексу України не встановлюють строки подання повідомлення за формою №20-ОПП. До аналогічного висновку дійшов і Восьмий апеляційний адміністративний суд у Постанові від 14.04.2021 у справі № 140/10519/20. Враховуючи викладене просив суд провадження відносно ОСОБА_1 закрити за відсутності поді і складу адміністративного праворушення.

В судовому засіданні адвокат Овсієнко О.І. зазначив щодо строків накладення адміністративного стягнення (щодо порушень які вчиненні в період 2017-2018 р.): Згідно ст.38 КУпАП якщо справи про адміністративні правопорушення відповідно до цього Кодексу чи інших законів підвідомчі суду (судді), стягнення може бути накладено не пізніш як через три місяці з дня вчинення правопорушення, а при триваючому правопорушенні - не пізніш як через три місяці з дня його виявлення, крім справ про адміністративні правопорушення, зазначені у частинах третій - шостій цієї статті. З цього приводу наголошую, що ПАТ «Черкасиобленерго» щоквартально подає до контролюючого органу податковий розрахунок форми № 1ДФ. Тому контролюючому органу було відомо про наведені в Протоколі порушення ще в 2017 році. Тим більше, що порушення зазначенні в акті перевірки не є триваючими і на сьогоднішній день вимоги Податкового кодексу виконанні в повному обсязі. Таким чином, з огляду на норми КУпАП строк притягнення (стягнення) за вчинення адміністративного правопорушення, яке було вчинено впродовж 2017-2018 року (про що зазначено в Протоколі є пропущеним. У відповідності до ч.7 ст.247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за закінчення на момент розгляду справи про адміністративне правопорушення строків, передбачених статтею 38 цього Кодексу. Враховуючи вищевикладене та керуючись нормами чинного законодавства України, просять суд закрити провадження у справі про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності.

Заслухавши пояснення адвокатів Чорного К.О. та Овсієнка О.І., дослідивши матеріали справи, суд приходить до наступних висновків.

Відповідно до положень ст. 7 КУпАП, ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставі і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративне правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

У відповідності до положень ч.1 ст.9 КУпАП адміністративне правопорушення (проступок) - це протиправна винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Відповідно до ст.251 КУпАП - доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані, зокрема, встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, свідків, показаннями технічних приладів та засобів, що мають функції відеозапису, тощо.

Відповідно до ст.ст.252, 280 КУпАП при розгляді справи про адміністративне правопорушення суд має повно всебічно та об`єктивно дослідити всі обставини справи в їх сукупності та з`ясувати, чи було скоєно адміністративне правопорушення, чи винна особа у його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до положень статті 62 Конституції України усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Виходячи з положень ст. 8. ст. 62 Конституції України дотримання принципу верховенства права є однією з основ демократичного суспільства. Обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь

За змістом ч.1ст. 163-1 КУпАП, адміністративна відповідальність настає в разі відсутності податкового обліку, порушення керівниками та іншими посадовими особами підприємств, установ, організацій встановленого законом порядку ведення податкового обліку, в тому числі неподання або несвоєчасне подання аудиторських висновків, подання яких передбачено законами України.

Зазначена норма є бланкетною, тобто такою, що відсилає до нормативно-правового акту, яким визначено обов`язковість та порядок ведення податкового обліку суб`єктами господарювання.

Податковий кодекс України (далі за текстом ПК України) регулює відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів, зокрема визначає вичерпний перелік податків та зборів, що справляються в Україні, та порядок їх адміністрування, платників податків та зборів, їх права та обов`язки, компетенцію контролюючих органів, повноваження і обов`язки їх посадових осіб під час адміністрування податків та зборів, а також відповідальність за порушення податкового законодавства.

Що стосується протоколу про адміністративне правопорушення № 363/23-00-07-0120.

В судовому засіданні встановлено, що згідно ГУ ДПС у Черкаській області було складено та вручено ПАТ «Черкасиобленерго» акт № 9162/23-00-07-0105/22800735 про результати документальної планової виїзної перевірки ПАТ «Черкасиобленерго», з питань дотримання вимог податкового, валютного та іншого законодавства за період з 01.01.2017 по 30.06.2021 з урахуванням п.102.1. ст.102 Податкового кодексу, правильності обчислення і сплати єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування за період з 01.01.2015 по 30.06.2021 року,

Згідно ст.86.7. Податкового кодексу України у разі незгоди платника податків або його представників з висновками перевірки чи фактами і даними, викладеними в акті (довідці) перевірки (крім документальної позапланової перевірки, проведеної у порядку, встановленому підпунктом 78.1.5 пункту 78.1 статті 78 цього Кодексу), вони мають право подати свої заперечення та додаткові документи і пояснення, зокрема, але не виключно, документи, що підтверджують відсутність вини, наявність пом`якшуючих обставин або обставин, що звільняють від фінансової відповідальності відповідно до цього Кодексу, до контролюючого органу, який проводив перевірку платника податків, протягом 10 робочих днів з дня, наступного за днем отримання акта (довідки).

Такі заперечення, додаткові документи і пояснення є невід`ємною частиною матеріалів перевірки.

Користуючись наданим ПК України правом ПАТ «Черкасиобленерго» було підготовлено та направлено ГУ ДПС у Черкаській області заперечення до Акта перевірки, (заперечення до Акта перевірки додаються).

Відповідно до ст. 86.7.2. ПК України у разі отримання від платника податків у визначеному цим пунктом порядку заперечень до акта перевірки та/або додаткових документів і пояснень, контролюючий орган зобов`язаний повідомити платника податків про місце і час проведення розгляду матеріалів перевірки. Таке повідомлення надсилається платнику податків протягом двох робочих днів з дня отримання від нього заперечень та/або додаткових документів і пояснень, але не пізніше ніж за чотири робочі дні до дня їх розгляду.

Заперечення до Акта перевірки були отримані ТУ ДПС у Черкаській області 08.12.2021.

А тому враховуючи вимоги ст.86.7.4. ПК України, при розгляді матеріалів перевірки контролюючим органом досліджуються всі наявні фактичні дані, що стосуються предмета розгляду, у тому числі документи, надані платником податків або витребувані у нього, письмові та усні пояснення платника податку, інші фактичні дані, що наявні або доступні контролюючому органу.

За результатами розгляду матеріалів перевірки комісія з розгляду заперечень приймає висновок, що є невід`ємною частиною матеріалів перевірки.

Таким чином, висновки і встановлені порушення зазначені в Акті перевірки не є остаточними і при наявності заперечення переглядаються комісією з питань розгляду заперечень та можуть бути зміненими.

Відповідно до ст.86.7.5 ПК України - податкове повідомлення-рішення приймається керівником (його заступником або уповноваженою особою) контролюючого органу на підставі висновку комісії контролюючого органу з питань розгляду заперечень протягом п`яти робочих днів, наступних за днем прийняття такого висновку комісією і надання (надсилання) письмової відповіді платнику податків, у порядку, визначеному підпунктом 86.7.1 цього пункту. Контролюючим та іншим державним органам забороняється використовувати акт перевірки як підставу для висновків стосовно взаємовідносин платника податків з його контрагентами, якщо за результатами складання акта перевірки податкове повідомлення-рішення не надіслано (не вручено) платнику податків або воно вважається відкликаним відповідно до підпунктів 60.1.2 та 60.1.4 пункту 60.1 статті 60 цього Кодексу.

Враховуючи той факт, що за результатами складання Акта перевірки ПАТ «Черкасиобленерго» не було надіслано (вручено) податкове повідомлення-рішення, а отже використання висновків зазначених в Акті перевірки для притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності є передчасним.

Тому, подання ГУ ДПС у Черкаській області Протоколу на розгляд Суду є передчасною дією контролюючого органу, яка суперечить нормам ПК України.

Таким чином, можна зробити висновок про передчасність висновків особи, що склала адміністративний протокол, щодо події адміністративного правопорушення, а так само і наявності в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.163-1 КУпАП.

Згідно із ст.7 КУпАП, провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності і те, що ніхто не може бути підданий заходу впливу, в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом.

Відповідно до п.1ст.247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю, у зв`язку з відсутністю події і складу адміністративного правопорушення, у зв`язку з вищевикладеним, суддя вважає, що провадження по справі про адміністративне правопорушення щодо ОСОБА_1 підлягає закриттю за відсутності події та складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1ст.163-1 КУпАП.

На підставі викладеного, керуючись ч.1 ст.163-1, ст.ст.247 ч.1 п.1, 280, 283, 284 КУпАП, -

ПОСТАНОВИВ :

Провадження по справі про адміністративне правопорушення про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності, передбаченої ч.1 ст.163-1 КУпАП закрити за відсутністю в її діях складу правопорушення.

Постанова може бути оскаржена до Черкаського апеляційного суду протягом 10 днів з дня винесення постанови через Придніпровський районний суд м. Черкаси.

Суддя: Ю.В.Михальченко