3/758/6512/21 Категорія 146
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

26 серпня 2021 року суддя Подільського районного суду міста Києва Бузунко О.А., розглянувши матеріали справи, які надійшли від Управління патрульної поліції в м. Києві, про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, працюючого в «Київпастранс», проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 ,

за ст.ст. 122-4, 124 КУпАП,

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 04 серпня 2021 року близько о 15 год. 50 хв., керуючи автомобілем «ДАФ», державний номерний знак НОМЕР_1 , в м. Києві по вул. Сирецька, 32/34, при зміні напрямку руху непереконався, що це буде безпечним, не дотримався безпечного бокового інтервалу до нерухомого припаркованого автомобіль «БМВ», д.н.з. НОМЕР_2 , та скоїв наїзд на нього, внаслідок чого транспортні засоби отримали механічні пошкодження з матеріальними збитками, після чого ОСОБА_1 залишив місце ДТП.

Своїми діями водій ОСОБА_1 порушив п.10.1, п. 13.1, п.2.3 «б», п.2.10 ПДР України, затверджених Постановою Кабінету Міністрів України від 10 жовтня 2001 року № 1306, тобто вчинив правопорушення, передбачені ст.ст. 122-4, 124 КУпАП.

У судове засідання особа, що притягається до адміністративної відповідальності - ОСОБА_1 , будучи повідомленою про день, час та місце розгляду справи, не з`явилася, про причини неявки не повідомила, а тому суд, виходячи з вище зазначених правових норм, беручи до уваги практику Європейського суду з прав людини, відповідно до якої сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватись належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки, вважає за можливе провести розгляд справи у її відсутність.

У своїх рішеннях ЄСПЛ визначає правові підходи щодо розуміння порушення права особи на участь у судовому розгляді як з точки зору принципу процесуальної рівності, так й самої процесуальної поведінки сторони провадження, та наголошує, що сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження («Олександр Шевченко проти України», «Трух проти України», «Пономарьов проти України»).

За таких обставин, враховуючи принцип судочинства, яким визнано пріоритет публічного інтересу над приватним, суддя вважає за можливе провести розгляд справи за відсутності особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, оскільки безпідставне умисне затягування справи нівелює завдання КУпАП, яким є охорона конституційного ладу України, встановленого правопорядку, зміцнення законності, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі точного і неухильного додержання Конституції, законів України, поваги до прав, честі і гідності інших громадян, до правил співжиття, сумлінного виконання своїх обов`язків, відповідальності перед суспільством (стаття 1 КУпАП).

Також слід зазначити, що положення ст. 268 КУпАП не містять заборони щодо розгляду справи про адміністративні правопорушення, передбачені ст.ст. 122-4, 124 КУпАП, без присутності особи, яка притягується до адміністративної відповідальності.

Вивчивши матеріали, які надійшли з Управління патрульної поліції в м. Києві, суд приходить до наступного висновку.

Вина ОСОБА_1 у скоєнні адміністративних правопорушень підтверджуються наданими суду матеріалами справи, а саме: протоколами про адміністративне правопорушення серії ААБ № 299826 від 16.08.2021 та серії ААБ №299825 від 16.08.2021, рапортом, схемою місця ДТП, письмовими поясненнями ОСОБА_2 , ОСОБА_3 та ОСОБА_1 , копією протоколу перевірки технічного стану транспортного засобу.

Обставини, що обтяжують чи пом`якшують відповідальність за адміністративне правопорушення, судом не встановлено.

За правилами ст. 36 КУпАП при вчиненні однією особою двох або більше адміністративних правопорушень адміністративне стягнення накладається в межах санкції, встановленої за більш серйозне правопорушення з числа вчинених.

Враховуючи вище викладене, особу правопорушника, характер вчиненого адміністративного правопорушення, вважаю, що ОСОБА_1 необхідно піддати адміністративному стягненню у межах санкції за більш серйозне правопорушення за ст.122-4 КУпАП у редакції, чинною за станом на 04.08.2021 року, а саме у виді штрафу в дохід держави у розмірі двохсот неоподаткованих мінімумів доходів громадян, що становить 3400 гривень.

Судовий збір у провадженні по справі про адміністративне правопорушення підлягає стягнення відповідно до положень ст. 40-1 КУпАП.

Керуючись ст. 33, ст. 40-1, ст. 124 КУпАП, суд

ПОСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , визнати винним у вчиненні адміністративних правопорушень, передбачених ст.124, ст.122-4 КУпАП.

Накласти на ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , адміністративні стягнення:

- за ст.124 КУпАП у виді штрафу в дохід держави у розмірі п`ятдесяти неоподаткованих мінімумів доходів громадян, що в грошовому еквіваленті становить 850 (вісімсот п`ятдесят) гривень 00 коп.

- за ст.122-4 КУпАП у виді штрафу в дохід держави у розмірі двохсот неоподаткованих мінімумів доходів громадян, що в грошовому еквіваленті становить 3400 (три тисячі чотириста).

Згідно зі ст.36 КУпАП остаточно ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , призначити стягнення у межах санкції з більш серйозне правопорушення у вигляді штрафу в розмірі двохсот неоподаткованих мінімумів доходів громадян, що в грошовому еквіваленті становить 3400 гривень.

Відповідно до п. 5 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», стягнути з ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 в дохід держави судовий збір у розмірі 454 (чотириста п`ятдесят чотири) гривень 00 копійок.

Згідно з ч. 1 ст. 307 КУпАП штраф має бути сплачений порушником не пізніш як через п`ятнадцять днів з дня вручення йому постанови про накладення штрафу, а в разі оскарження або внесення на неї подання прокурора такої постанови - не пізніш як через п`ятнадцять днів з дня повідомлення про залишення скарги або подання без задоволення.

Відповідно до ст. 308 КУпАП у разі несплати правопорушником штрафу у строк, установлений ч. 1 ст. 307 цього Кодексу, постанова про накладення штрафу надсилається для примусового виконання до відділу державної виконавчої служби і у порядку примусового виконання постанови з правопорушника стягується подвійний розмір штрафу, зазначеного у постанові про стягнення штрафу.

Постанова може бути оскаржена протягом 10 днів з дня її винесення і набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Постанова може бути оскаржена до Київського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги через Подільський районний суд м. Києва.

Суддя О.А. Бузунко