Провадження №: 3/752/8724/21
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16.08.2021 м. Київ

суддя Голосіївського районного суду міста Києва Бушеленко О.В., розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі судового засідання в приміщенні суду у м. Києві матеріали адміністративної справи, що надійшли

відГолосіївського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві
пропритягнення до адміністративної відповідальності за ч. 1 ст. 184 КУпАП
відносноОСОБА_1 дата народження - ІНФОРМАЦІЯ_1 місце проживання - АДРЕСА_1 місце реєстрації - АДРЕСА_2
за участюОСОБА_1

ВСТАНОВИВ:

29.07.2020 уповноваженою особою Голосіївського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві складено протокол про адміністративне правопорушення серії ВАБ № 334105, в якому зафіксовано, що ОСОБА_1 ухиляється від виконання передбачених законодавством батьківських обов`язків відносно свого неповнолітнього сина ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 та доньки ОСОБА_3 ІНФОРМАЦІЯ_3 , що виразилося у тому, що 24.07.2021 близько 23:30 за адресою АДРЕСА_1 батько переплутав склянки та замість води дав випити дітям розчин борної кислоти. Такі дії кваліфіковано на ч. 1 ст. 184 КУпАП.

До вказаного протоколу приєднано рапорт від 24.07.2021, рапорт від 24.07.2021, письмові пояснення ОСОБА_1 , копія паспорта ОСОБА_1 .

У судовому засіданні ОСОБА_1 , що діти а саме: ОСОБА_2 та ОСОБА_3 поїхали на річку, де обпеклися борщівником. Лікар призначив для лікування промивати рани борною кислотою. Дружина приготувала розчин для промивання і підготувала його, що б промити дітям рани, залишивши дві склянки у кухні. Розчин у склянках був безбарвний. Про приготування розчину дружина чоловіка не попередила. ОСОБА_1 мав намір дати дітям ліки, які необхідно розбавити водою. Побачивши на кухні склянки з водою, долив туди ліки і дав випити дітям. Так як розчин був слабкий, то запаху чутно не було, колір вода також не змінювала. Коли до кухні зайшла дружина, яка готувала розчин борної кислоти для промивання ран і з`ясувалося, що сталася помилка подружжя відразу викликали у дітей блювоту та зателефонували до швидкої. Діти перебувала у нормальному стані, але лікарі рекомендували проїхати до лікарні. Також медики повідомили поліцію, про даний випадок. Через декілька днів ОСОБА_1 проїхав до відділку поліції для складання та підписання протоколу.

Згідно зі ст. 7 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності. Застосування уповноваженими на те органами і посадовими особами заходів адміністративного впливу провадиться в межах їх компетенції, у точній відповідності з законом.

Адміністративним правопорушенням (проступком) ч. 1 ст. 9 КУпАП визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Завданням провадження у справах про адміністративне правопорушення відповідно до ст. 245 КУпАП є своєчасне, повне, всебічне з`ясування обставин справи, її вирішення у точній відповідності до закону.

Доказами у справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи (ч. 1 ст. 251 КУпАП).

Частиною 1 ст. 184 КУпАП установлено адміністративну відповідальність за ухилення батьків або осіб, які їх замінюють, від виконання передбачених законодавством обов`язків щодо забезпечення необхідних умов життя, навчання та виховання неповнолітніх дітей. Такі дії тягнуть за собою попередження або накладення штрафу від п`ятдесяти до ста неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, за що передбачено покарання у виді попередження або штрафу, який покладається на батьків або осіб, які їх замінюють, в розмірі від п`ятдесяти до ста неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

У протоколі від 29.07.2021 вказується, що ОСОБА_1 ухиляється від виконання передбачених законодавством батьківських обов`язків відносно своїх неповнолітніх дітей, проте які саме порушення батьківських обов`язків він допустив, у протоколі не визначено.

Фактичних даних, які б дозволили визначити підстави для покладення відповідальності саме на батька - ОСОБА_1 матеріали, які надійшли до суду, також не містять.

Заслухані пояснення ОСОБА_1 та його відповіді на запитання суду (судді) не дозволяють встановити фактів неналежного виконання ним батьківських обов`язків, а навпаки - свідчать про усвідомлене та відповідальне ставлення до питань догляду, виховання дітей, про почуття відповідальності та остраху за їх безпеку їх здоров`я .

Отже, заслухавши пояснення ОСОБА_1 , уважно дослідивши наявні матеріали, співставивши наявні письмові пояснення з даними протоколу про адміністративне правопорушення, керуючись завданнями КУпАП за ст. 1, засадами забезпечення законності при застосуванні заходів впливу за адміністративні правопорушення за ст. 7, визначення адміністративного правопорушення (проступку) за ч. 1 ст. 9, завданнями провадження у справах про адміністративне правопорушення за ст. 247 цього Кодексу, суд (суддя) не вбачає події та складу адміністративного правопорушення в обставинах, викладених у протоколі від 29.07.2021.

Виходячи зі змісту ст. 7, 254, 279 КУпАП розгляд справ про адміністративне правопорушення здійснюється щодо правопорушника в межах протоколу про адміністративне правопорушення, який і є підставою для притягнення особи до адміністративної відповідальності.

Конституційний Суд України у рішенні від 26.02.2019 № 1-р/2019 у справі зауважив, що елементом принципу презумпції невинуватості є принцип "in dubio pro reo", згідно з яким при оцінюванні доказів усі сумніви щодо вини особи тлумачаться на користь її невинуватості. Презумпція невинуватості особи передбачає, що обов`язок доведення вини особи покладається на державу.

Пунктом 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП унормовано, що провадження у справі про адміністративне правопорушення підлягає закриттю у разі відсутності складу адміністративного правопорушення.

За наведених обставин провадження у справі відносно ОСОБА_1 про притягнення до адміністративної відповідальності за ч. 1 ст. 184 КУпАП підлягає закриттю на підставі п. 1 ст. 247 КУпАП у зв`язку з відсутністю події та складу адміністративного правопорушення.

Керуючись ст. 9, 23, 184, 247, 268, 276, 277, 279, 280, 283-285, 294 КУпАП,

ПОСТАНОВИВ:

Провадження у справі про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 закрити.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Постанова може бути оскаржена до Київського апеляційного суду через Голосіївський районний суд міста Києва протягом десяти днів з дня її винесення.

Суддя О.В. Бушеленко