Справа № 263/1377/21
Провадження № 3/263/792/2021
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

15 квітня 2021 року місто Маріуполь

Суддя Жовтневого районного суду міста Маріуполя Донецької області Ікорська Єлізавета Сергіївна, при секретарі Савченко О.І., за участю ОСОБА_1 , розглянувши матеріали, які надійшли з Маріупольського РУП Головного управління Національної поліції в Донецькій області про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , не працюючого, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 ,

за ст. 173 КУпАП,

В С Т А Н О В И Л А:

Відповідно до протоколу про адміністративне правопорушення від 25 січня 2021 року серії АПР18 № 221575, ОСОБА_1 25 січня 2021 року о 17:00 год., знаходячись у будівлі Жовтневого районного суду міста Маріуполя Донецької області, за адресою: пр. Металургів, 31, м. Маріуполь, Донецька область, у громадському місці, висловлювався нецензурною лайкою, чим порушив громадський порядок і спокій громадян та вчинив адміністративне правопорушення, передбачене ст. 173 КУпАП.

ОСОБА_1 у судовому засіданні свою вину у вчиненому адміністративному правопорушенні не визнав та подав скаргу на адміністративне затримання. Зазначив, що у його діях відсутній склад адміністративного правопорушення, під час складання протоколу про адміністративне затримання та про адміністративне правопорушення порушено його право на захист, його родичі не були повідомлені працівником поліції, при ньому були відсутні документи, що посвідчують його особу, що перешкоджало встановленню його особи. Протокол про адміністративне правопорушення містить неконкретну фабулу правопорушення, не розкритий її зміст у повному обсязі, без конкретизації, в чому саме проявилася нецензурна лайка в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян. Сама по собі нецензурна лайка в громадських місцях не утворює складу адміністративного правопорушення. Адміністративне затримання може тривати не більше 3 годин, а згідно з протоколом про адміністративне затримання від 25 січня 2021 року він був затриманий з 17.05 год. та звільнений о 20.19 год., тобто перебував затриманим більше 3 годин. Крім того, у протоколі затримання невірно вказано адресу пр. Металургів, 16, замість пр. Металургів, 31. До відділу поліції його не доставляли, протокол складався на вулиці біля приміщення Жовтневого районного суду м. Маріуполя. Просив суд закрити провадження за відсутністю складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП.

Дослідивши матеріали справи, вислухавши доводи ОСОБА_1 , слід дійти висновку, що провадження у справі відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП підлягає закриттю, виходячи з наступного.

Відповідно до вимог, передбачених ст. ст. 213, 217, 221, 278-279 КУпАП, на розгляд уповноважених на те органів і посадових осіб, в тому числі до суду, повинні надходити належно оформлені справи про адміністративні правопорушення, за правильність та їх повноту оформлення, відповідає орган, що надсилає справу до суду.

Згідно зі ст. 9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Згідно зі ст. 62 Конституції України обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачиться на її користь.

Відповідно до ст. 7 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності. Застосування уповноваженими на те органами і посадовими особами заходів адміністративного впливу провадиться в межах їх компетенції, у точній відповідності законом.

Відповідно до ст. 245 КУпАП завданням провадження у справах про адміністративні правопорушення є всебічне, повне та об`єктивне встановлення обставин справи, вирішення її у точній відповідності до закону.

У відповідності з вимогами ст. 280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа у його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. При цьому, орган (посадова особа), відповідно до ст. 252 КУпАП, оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Відповідно до ст. 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Статтею 160 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» передбачено, що підтримання громадського порядку в суді, припинення проявів неповаги до суду, а також охорону приміщень суду, органів та установ системи правосуддя, виконання функцій щодо державного забезпечення особистої безпеки суддів та членів їхніх сімей, працівників суду, забезпечення у суді безпеки учасників судового процесу здійснює Служба судової охорони.

За замістом п. 13 «Положення про Службу судової охорони», затвердженого рішенням Вищої ради правосуддя від 4 квітня 2019 року № 1051/0/15-19, служба відповідно до покладених на неї завдань, серед іншого: забезпечує пропуск осіб до будинків (приміщень) судів, органів та установ системи правосуддя, забезпечує підтримання та реагує на порушення громадського порядку при розгляді справ судом, вживає заходів до припинення проявів неповаги до суду, здійснює заходи з охорони, забезпечення недоторканності та цілісності приміщень судів, органів і установ системи правосуддя, недоторканності та цілісності розташованого у таких приміщеннях майна, запобігання, недопущення чи припинення протиправних дій щодо нього, вживає заходів, спрямованих на усунення загроз життю та здоров`ю фізичних осіб і громадській безпеці, що виникли на об`єктах охорони внаслідок вчинення протиправних дій, здійснює заходи у межах компетенції щодо рятування людей, забезпечення їх безпеки, охорони майна в разі стихійного лиха та надзвичайних ситуацій, ліквідації їх наслідків на об`єктах охорони, сприяє в межах компетенції забезпеченню на об`єктах охорони правового режиму воєнного або надзвичайного стану, зони надзвичайної екологічної ситуації в разі їх оголошення на всій території України або в окремій місцевості, здійснює інші повноваження, визначені законом.

Відповідно до п. 14 указаного Положення службі та її співробітникам для здійснення покладених на них повноважень надається право вимагати від осіб, які входять до приміщень суду, органів та установ системи правосуддя, пред`явлення документа, що посвідчує особу; перевіряти в осіб, які входять до приміщень суду, органів і установ системи правосуддя, документи, що посвідчують особу, та за наявності обґрунтованих підстав вважати, що перебування особи на об`єктах охорони створює загрозу безпеці суддів, працівників суду, об`єктів охорони, порушення громадського порядку, обмежувати допуск таких осіб до об`єктів охорони; затримувати осіб, які незаконно проникли або намагаються незаконно проникнути на об`єкти охорони, перевіряти у них документи, що посвідчують особу, здійснювати у встановленому законом порядку особистий огляд затриманих та огляд їх речей, які є при них, і передавати їх правоохоронним органам; не допускати громадян до окремих приміщень об`єктів охорони, вимагати від них залишатися на конкретних місцях або залишити їх, тимчасово обмежувати фактичне володіння річчю, якщо це необхідно для забезпечення громадського порядку в суді, забезпечення особистої безпеки суддів та членів їх сімей, працівників суду, безпеки учасників судового процесу; застосовувати технічні прилади і технічні засоби, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, засоби фото- і кінозйомки, відеозапису; застосовувати зброю, заходи фізичного впливу та спеціальні засоби в порядку та випадках, визначених законами України «Про Національну поліцію» та «Про охоронну діяльність» тощо.

Отже, робота служби судової охорони перш за все спрямована на запобігання порушенню громадського порядку в приміщенні суду як державної установи. Стаття 173 КУпАП має на меті запобігання правопорушень у сфері громадського порядку. Як встановлено з відеозапису, працівник служби судової охорони забезпечував дотримання протикарантинних заходів у приміщенні суду, натомість на свої правомірні зауваження у відповідь отримав образливі вислови із застосуванням нецензурної лексики, яка зафіксована на відеозаписі з боді-камери і не цитується з етичних міркувань.

У той же час з протоколу про адміністративне правопорушення від 25 січня 2021 року серії АПР18 № 221575 вбачається, що ОСОБА_1 25 січня 2021 року саме о 17:00 год., знаходячись у будівлі Жовтневого районного суду міста Маріуполя Донецької області, за адресою: пр. Металургів, 31, м. Маріуполь, Донецька область, у громадському місці, висловлювався нецензурною лайкою.

На ДВД-диску, доданому до протоколу про адміністративне правопорушення за клопотанням потерпілого, містяться файли, на яких при відтворенні вбачається, що ОСОБА_1 на неодноразові прохання працівника судової охорони вдягнути захисну маску не реагував, чіплявся до нього та іншого співробітника, виражався нецензурною лайкою. Під час таких дій у приміщенні суду були присутні і інші громадяни, у присутності яких висловлювалася нецензурна лайка.

Указані дії зафіксовані на боді-камеру працівника служби судової охорони та мали місце 25 січня 2021 року, починаючи з 16:27 год. до 16.32 год.

Проте ОСОБА_1 вміняється вчинення правопорушення о 17.00 годині, однак слід зазначити, що у цей час, як вбачається з наданих суду відеозаписів, подія правопорушення не відбувається.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю у зв`язку з відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.

Юридичний склад адміністративного правопорушення це передбачений нормами права комплекс ознак (елементів), за наявності яких певне протиправне діяння можна кваліфікувати як адміністративний проступок. Такий комплекс ознак передбачає чотири елементи: об`єкт, об`єктивна сторона, суб`єкт і суб`єктивна сторона.

Об`єктивна сторона правопорушення - це сукупність зовнішніх ознак, що характеризують дане правопорушення: протиправне діяння (дія чи бездіяльність) суб`єкта права; його шкідливі наслідки (спричинений шкідливий результат або погроза його настання); причинно-наслідковий зв`язок між діянням і шкідливим результатом. Крім основних елементів об`єктивної сторони, існують факультативні: спосіб вчинення правопорушення, місце і час, оточення тощо.

Згідно зі ст. 256 КУпАП у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються: дата і місце його складення, посада, прізвище, ім`я по батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності; місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих, якщо вони є; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості, необхідні для вирішення справи.

Доведення вини правопорушника покладається на орган, що складає протокол про адміністративне правопорушення. Під доказуванням у провадженні у справах про адміністративні правопорушення слід розуміти процесуальну діяльність суб`єктів щодо збору, перевірки та оцінки доказів з метою встановлення об`єктивної істини у справі й прийняття на цій основі законного рішення.

У зв`язку із тим, що час вчинення правопорушення у протоколі про адміністративне правопорушення поліцейським УПП ОСОБА_2 визначений о 17.00 год., що не відповідає дійсності, слід дійти висновку про недоведеність об`єктивної сторони складу адміністративного правопорушення, що тягне за собою наслідки, передбачені п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП, а саме закриття провадження у зв`язку з відсутністю складу адміністративного правопорушення.

При цьому слід зазначити, що самостійно змінити фабулу адміністративного правопорушення суд не вправі. Також суд не має права самостійно відшукувати докази винуватості особи у вчиненні правопорушення, адже діючи таким чином, суд неминуче перебиратиме на себе функції обвинувача, позбавляючись статусу незалежного органу правосуддя, що є порушенням ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

У справах "Малофєєва проти Росії" ("Malofeyeva v.Russia",рішення від 30.05.2013, заява N 36673/04) та "Карелін проти Росії" ("Karelin v.Russia", заява N 926/08, рішення від 20.09.2016) Європейський суд з прав людини, серед іншого, зазначив, що у випадку, коли викладена в протоколі фабула адміністративного правопорушення не відображає всіх істотних ознак складу правопорушення, суд не має права самостійно редагувати її, а так само не може відшукувати докази на користь обвинувачення, оскільки це становитиме порушення права на захист (особа не може належним чином підготуватися до захисту) та принципу рівності сторін процесу (оскільки особа має захищатися від обвинувачення, яке підтримується не стороною обвинувачення, а фактично судом).

Враховуючи, що протокол про адміністративне правопорушення та докази, які надані на підтвердження обставин, викладених в протоколі, містять суттєві протиріччя, та з їх змісту неможливо встановити фактичні дані, суддя не може вважати протокол допустимим доказом.

За відсутності основного допустимого доказу у вигляді протоколу про адміністративне правопорушення, який за своєю суттю є актом, в якому уповноважена посадова особа викладає інкриміноване правопорушення, інші докази не можуть довести наявність об`єктивної сторони як складової складу адміністративного правопорушення.

Відповідно до частини першої статті 260 КУпАП у випадках, прямо передбачених законами України, з метою припинення адміністративних правопорушень, коли вичерпано інші заходи впливу, встановлення особи, складення протоколу про адміністративне правопорушення у разі неможливості складення його на місці вчинення правопорушення, якщо складення протоколу є обов`язковим, забезпечення своєчасного і правильного розгляду справ та виконання постанов по справах про адміністративні правопорушення допускаються адміністративне затримання особи, особистий огляд, огляд речей і вилучення речей та документів, у тому числі посвідчення водія, тимчасове затримання транспортного засобу, відсторонення водіїв від керування транспортними засобами, річковими і маломірними суднами та огляд на стан алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння, а також щодо перебування під впливом лікарських препаратів, що знижують їх увагу та швидкість реакції.

Стосовно оскарження адміністративного затримання слід зазначити наступне.

Оскарження заходів забезпечення провадження у справах про адміністративні правопорушення передбачено статтею 267 КУпАП, відповідно до приписів якої адміністративне затримання, особистий огляд, огляд речей і вилучення речей та документів, у тому числі посвідчення водія, тимчасове затримання транспортного засобу, відсторонення водіїв від керування транспортними засобами, річковими і маломірними суднами та огляд на стан алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння, а також щодо перебування під впливом лікарських препаратів, що знижують їх увагу та швидкість реакції, може бути оскаржено заінтересованою особою у вищестоящий орган (вищестоящій посадовій особі) відносно органу (посадової особи), який застосував ці заходи, або до суду.

ОСОБА_1 в межах даного провадження подано скаргу на незаконне адміністративне затримання при складенні протоколу про адміністративне правопорушення за ст. 173 КУпАП.

Нормами КУпАП не визначено порядку розгляду скарги на адміністративне затримання, у той же час спори про визнання протиправними дій посадових осіб поліції щодо адміністративного затримання особи поза межами кримінального провадження підлягають розгляду відповідно до правил КАС України судами адміністративної юрисдикції як такі, що є публічно-правовими за своєю правовою природою (позиція Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду у справі №545/2432/16-а, викладена у постанові від 11 грудня 2019 року).

Таким чином, оскарження адміністративного затримання здійснюється шляхом подання адміністративного позову до окружного адміністративного суду з вимогою про визнання неправомірними рішень, дій чи бездіяльності уповноважених суб`єктів щодо заходів забезпечення провадження в справах про адміністративні правопорушення.

За таких обставин, розгляд скарги на незаконне адміністративне затримання в цьому провадженні виходить за межі юрисдикції даного суду.

На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 9, 173, 247, 252, 284 КУпАП, суддя

ПОСТАНОВИЛА:

Провадження у справі закрити на підставі п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП у зв`язку з відсутністю в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП.

Апеляційну скаргу на постанову у справі про адміністративне правопорушення може бути подано протягом десяти днів з дня винесення постанови до Донецького апеляційного суду через Жовтневий районний суд міста Маріуполя.

Суддя: Є.С. Ікорська