Справа № 645/475/21
Провадження № 3/645/1505/21

ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11 серпня 2021 року суддя Фрунзенського районного суду м. Харкова Горпинич О.В., розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Харкові адміністративний матеріал, який надійшов з ВП №2 ХРУП №2 ГУНП в Харківській області відносно:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, який проживає та зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , про притягнення до адміністративної відповідальності за ч.1 ст. 44-3 КУпАП,-

встановив:

В провадженні Фрунзенського районного суду м. Харкова перебуває адміністративний матеріал про притягнення до адміністративної відповідальності за ч.1 ст. 44-3 КУпАП відносно ОСОБА_1 .

В судове засідання, ОСОБА_1 не з`явився, про причини неявки суду не повідомив.

Необхідно зауважити, що згідно з ч. 1 ст. 277 КУпАП справа про адміністративне правопорушення розглядається у п`ятнадцятиденний строк з дня одержання органом (посадовою особою), правомочним розглядати справу, протоколу про адміністративне правопорушення та інших матеріалів справи.

Крім того, слід зазначити, що події, зазначені у протоколі, відбулись 09.01.2021 року, однак адміністративний матеріал надійшов до суду лише 28.07.2021 року.

Згідно ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» від 23 лютого 2006 року, суди застосовують рішення Європейського суду з прав людини як джерело права.

Статтею 6 Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини, ратифікованої Законом України від 17 липня 1997 р. № 475/97 - ВР, гарантовано кожній фізичній або юридичній особі право на розгляд судом протягом розумного строку цивільної, кримінальної, адміністративної або господарської справи, а також справи про адміністративне правопорушення, у якій вона є стороною.

Рішенням Європейського суду з прав людини від 03 квітня 2008 року у справі «Пономарьов проти України» наголошено, що сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.

Дослідивши матеріали справи, оцінивши докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю, приходжу до наступного.

Згідно вимог ст. 280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчинені, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до ст. 2 КУпАП, законодавство України про адміністративні правопорушення складається з цього Кодексу та інших законів України. Закони України про адміністративні правопорушення до включення їх у встановленому порядку до цього Кодексу застосовуються безпосередньо.

Положення ст. 7 КУпАП передбачають, що ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

Статтею 23 КУпАП передбачено, що адміністративне стягнення є мірою відповідальності і застосовується з метою виховання особи, яка вчинила адміністративне правопорушення, в дусі додержання законів України, поваги до правил співжиття, а також запобігання вчиненню нових правопорушень як самим правопорушником, так і іншими особами.

Як встановлено в судовому засіданні, 09.01.2021 року ОСОБА_1 знаходився без маски та не мав документів, що посвідчують особу, тим самим порушив п.п.2 п. 2 постанови КМУ №1236 від 09.02.2020 року.

Дослідивши докази по справі про адміністративне правопорушення суддею встановлено, що протокол про адміністративне правопорушення серії ВАБ №312845 від 09.01.2021 року містить ряд неточностей та порушень при його складанні, що в свою чергу позбавляє суд можливості встановити наявність обґрунтованої вини ОСОБА_1 у вчиненні інкримінованого правопорушення з огляду на наступне.

На час складання протоколу про адміністративне правопорушення стаття 44-3 КУпАП складалася з однієї частини наступного змісту: «Порушення правил щодо карантину людей, санітарно-гігієнічних, санітарно-протиепідемічних правил і норм, передбачених Законом України «Про захист населення від інфекційних хвороб», іншими актами законодавства, а також рішень органів місцевого самоврядування з питань боротьби з інфекційними хворобами», при цьому зазначене правопорушення тягне за собою накладення штрафу на громадян від однієї до двох тисяч неоподатковуваних мінімумів доходів громадян і на посадових осіб - від двох до десяти тисяч неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

18 листопада 2020 р. Президентом України, було підписано Закон України Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на запобігання виникненню і поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19)№ 530-IX.

Даним Законом було доповнено КУпАП статтю 44-3 частиною 2, наступного змісту: «перебування в громадських будинках, спорудах, громадському транспорті під час дії карантину без вдягнутих засобів індивідуального захисту, зокрема респіраторів або захисних масок, що закривають ніс та рот, у тому числі виготовлених самостійно». Також, санкція ч.2 ст.44-3 передбачає більш м`яке покарання у вигляді штрафу від десяти до п`ятнадцяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Тобто адміністративна відповідальність за порушення карантину пом`якшена.

Крім того, з фабули протоколу вбачається, що уповноваженими особами Національної поліції невірно кваліфіковані дії ОСОБА_1 , оскільки вони підпадають під ч.2 ст. 44-3 КУпАП. В свою чергу суд позбавлений можливості самостійно перекваліфікувати дії ОСОБА_1 оскільки це є виключною прерогативою орану, що склав протокол.

Згідно із ч. 1 ст. 8 КУпАП, особа, яка вчинила адміністративне правопорушення, підлягає відповідальності на підставі закону, що діє під час і за місцем вчинення правопорушення.

Разом із цим, ч.3 наведеної статті передбачено, що провадження в справах про адміністративні правопорушення ведеться на підставі закону, що діє під час і за місцем розгляду справи про правопорушення.

Окрім того, вказаним законом встановлено, що справи за ч.1 ст.44-3 КУпАП розглядаються місцевими судами (ст.221), а справи за ч.2 ст.44-3 розглядаються органами національної поліції (ст.222).

Таким чином, з метою не порушення прав особи, відносно якої складено протокол та дотримання норм чинного законодавства, суддя позбавлений можливості об`єктивно встановити вину ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 44-3 КУпАП.

Крім того слід зазначити, що згідно ч. 2 ст. 38 КУпАП, якщо справи про адміністративні правопорушення відповідно до цього Кодексу чи інших законів підвідомчі суду (судді), стягнення може бути накладено не пізніш як через три місяці з дня вчинення правопорушення, а при триваючому правопорушенні - не пізніш як через три місяці з дня його виявлення, крім справ про адміністративні правопорушення, зазначені у частині третій цієї статті.

Відповідно до п. 7 ч. 1 ст. 247 КУпАП, провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю у випадку закінчення на момент розгляду справи про адміністративне правопорушення строків, передбачених статтею 38 цього Кодексу.

З огляду на те, що на момент розгляду справи закінчився строк накладення адміністративного стягнення, передбачений ст. 38 КУпАП, провадження в справі про адміністративні правопорушення відносно ОСОБА_1 за ч. 1ст. 44-3 КУпАП підлягають закриттю.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 38, 44-3, 247, 283, 284 КУпАП, суддя -

постановив:

Закрити провадження в об`єднаній справі про адміністративні правопорушення відносно ОСОБА_1 за ч.1 ст. 44-3 КУпАП у зв`язку із закінченням на момент розгляду справи строку накладення адміністративного стягнення.

Постанова може бути оскаржена до Харківського апеляційного суду протягом десяти днів з дня її винесення шляхом подання апеляційної скарги через Фрунзенський районний суд м. Харкова.

Суддя -