Справа № 524/6927/21
Провадження 3/524/2448/21
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

09.08.2021 року суддя Автозаводського районного суду м. Кременчука Полтавської області Олейнікова Г.М., розглянувши адміністративний матеріал, який надійшов із Головного управління державної податкової служби України у Полтавській області про притягнення ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , реєстраційний номер НОМЕР_1 , працюючої ПП «ВІЗИТ-СЕРВІС» керівником, зареєстрованої за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючої за адресою: АДРЕСА_2 , до адміністративної відповідальності за ст. 163-2 ч.1 КУпАП, -

В С Т А Н О В И В:

В протоколі про адміністративне правопорушення зазначено , що 23.07.2021 року посадовою особою головним державним ревізором-інспектором Кременчуцького відділу камеральних перевірок управління з питань виявлення та опрацювання податкових ризиків ГУ ДПС у Полтавській області Пестовою С.Г. було встановлено порушення 30.06.2021 року о 17 год. 15 хв. порядку ведення податкового обліку керівником ПП «ВІЗИТ-СЕРВІС» ОСОБА_1 , а саме несвоєчасно подано платіжне доручення на перерахування належної до сплати суми податкового зобов`язання по податковій декларації з ПДВ за травень 2021 року в розмірі 312713,00 грн. станом на граничний термін сплати 30.06.2021 року сума не сплачена, чим порушено п.57.1 ст.57 та п.203.2 ст.203 Податкового Кодексу України від 02.12.2010 року№2755-VI (зі змінами та доповненнями).

Особа, яка притягається до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 в судове засідання не з`явилася, але надала до канцелярії Автозаводського районного суду м.Кременчука пояснення і зауваження щодо змісту протоколу від 23.07.2021 року №4467/12/16-31-18-07-12 про адміністративне правопорушення по справі №524/6927/21 про адміністративне правопорушення, в якому вона зазначає, що відповідно до ст.268 Кодексу України про адміністративні правопорушення надаються пояснення і зауваження щодо змісту Протоколу від 23.07.2021р. №4467/12/16-31-18-07-12 про адміністративне правопорушення (надалі - Протокол), складеного стосовно ОСОБА_1 (надалі - ОСОБА_1 ) як директора ПП «Візит-сервіс»:

Відповідно до вимог ст.245 КУпАП завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній послідовності з законом.

Згідно ст.251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган(посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами і т.д.

ГУ ДПС у Полтавській області на адресу ПП «Візит-сервіс» було надіслано Повідомлення від 08.07.2021р. №4090/12/16-31-18-07-18 (надалі - Повідомлення). Це повідомлення стосувалося ПП «Візит-сервіс» як платника податків та не було належно обгрунтованим.

Повідомленням запрошено керівника ПП «Візит-сервіс» на 14 год., 23.07.2021р. для ознайомлення, підписання та отримання протоколу про адміністративне правопорушення за порушення правил сплати (перерахування) податків, визначених п.203.2 ст.203 ПКУ.

Протокол було складено 23.07.2021р. посадовою особою головним державним ревізором-інспектором Кременчуцького відділу камеральних перевірок управління з питань виявлення та опрацювання податкових ризиків ГУ ДПС у Полтавській області Пестовою С.Г.(надалі - ГДРІ ОСОБА_2 ), який листом від 23.07.2021р. №26322/6/16-31-18-07-18 ГУ ДПС у Полтавській області було направлено на адресу ПП «Візит-сервіс» (отримано 29.07.2021 року).

У той же час, з боку ГДРІ ОСОБА_2 дії, зокрема, щодо фіксації адміністративного правопорушення шляхом належного оформлення протоколу про адміністративне правопорушення не вчинялося: її не запрошували до органу доходів і зборів для складання та підписання Протоколу (Повідомлення направлялося на адресу ПП «Візит-сервіс», стосувалося його як платника податків та не було належно обґрунтованим); права і обов`язки, передбачені статтею 268 цього Кодексу, їй не роз`яснювались, відмітка у Протоколі про це не робилася; з повноваженнями ГДРІ ОСОБА_2 на підписання Протоколу ОСОБА_1 не ознайомлювали; її пояснення не заслуховувались; Протокол на підпис їй не надавався.

Зазначене підтверджується інформацією, наведеною у Протоколі (стор.2 бланку за формою Додатку І до Інструкції №566 (пункт 3 розділу II)), де міститься посилання на Акт про неявку посадових осіб від 23.07.2021р. №4466/12/16-31-18-07-23.

У Протоколі вказано про те, що за обставин проведення перевірки своєчасності поданння платіжного доручення про перерахування належної до сплати суми податкового зобов`язання по податковій декларації з ПДВ за травень 2021р. платника податків ПП «ВІЗИТ-СЕРВІС» встановлено порушення порядку ведення податкового обліку, а саме несвоєчасно подано платіжне доручення на перерахування належної до сплати суми податкового зобов`язання по податковій декларації з ПДВ за травень 2021р., граничний термін сплати 30.06.2021, чим порушено п.57.1 ст.57 та п.203.2 ст.203 Податкового кодексу України від 02.12.2010 року № 2755-ІУ (зі змінами та доповненнями), допустивши адміністративне правопорушення, передбачене ч.1 ст. 163-2 КпАП України.

Протокол не містить посилання на будь-які встановлені фактичні обставини (акт перевірки тощо), які б вказували на те, що платником податків - ПП «Візит-сервіс» порушені правила сплати (перерахування) податків, визначених п.203.2 ст.203 ПКУ.

Протокол не містить посилання на законодавчі чинники, які б надавали ГДРІ ОСОБА_2 право на проведення перевірки ОСОБА_1 як директора ПП «Візит-сервіс». Приписи п.57.1 ст.57, п.203,2 ст.203 ПКУ стосуються не посадової особи платника - податків ( ОСОБА_1 - директора ПП «Візит-сервіс»), а самого платника податків (ПП «Візит-сервіс»).

У Протоколі вказано про те, що вчинено правопорушення в частині несвоєчасного подання платіжного доручення на перерахування належної до сплати суми податкового зобов`язання, за яке передбачена відповідальність ч.1 ст. 163-2 КУпАП.

У той же час, згідно Податкового кодексу України :

Платник податків зобов`язаний самостійно сплатити суму податкового зобов`язання, зазначену у поданій ним податковій декларації, протягом 10 календарних днів, що настають за останнім днем відповідного граничного строку, передбаченого цим Кодексом для подання податкової декларації, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

203.2. Сума податкового зобов`язання, зазначена платником податку в поданій ним податковій декларації, підлягає сплаті протягом 10 календарних днів, що настають за останнім днем відповідного граничного строку, передбаченого пунктом 203.1 цієї статті для подання податкової декларації.

Сума податку, що підлягає сплаті (перерахуванню) до Державного бюджету України або бюджетному відшкодуванню, визначається як різниця між сумою податкового зобов`язання звітного (податкового) періоду та сумою податкового кредиту такого звітного (податкового) періоду.

При позитивному значенні суми, розрахованої згідно з пунктом 200.1 цієї статті, така сума підлягає сплаті (перерахуванню) до бюджету у строки, встановлені цим розділом.

Для перерахування податку до бюджету центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну податкову політику, надсилає центральному органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері казначейського обслуговування бюджетних коштів, в якому відкриті рахунки платників у системі електронного адміністрування податку на додану вартість, реєстр платників, в якому зазначаються назва платника, податковий номер таіндивідуальний податковий номер платника, звітний період та сума податку, що підлягає перерахуванню до бюджету. На підставі такого реєстру центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері казначейського обслуговування бюджетних коштів, в якому відкриті рахунки платників у системі електронного адміністрування податку на додану вартість, не пізніше останнього дня строку, встановленого цим Кодексом для самостійної сплати податкових зобов`язань, перераховує суми податку до бюджету.

Відповідно до п. 1.30 Закону України «Про платіжні системи та переказ коштів в Україні» платіжне доручення - розрахунковий документ, який містить доручення платника банку, здійснити переказ визначеної в ньому суми коштів зі свого рахунка на рахунок отримувача.

Аналіз змісту наведених приписів ПКУ свідчить про те, що п.57.1 ст.57, п.203,2 ст.203 ПКУ не містять жодних положень, які б передбачали обов`язок посадової особи вчиняти дії щодо перераховування суми податку до бюджету, навпаки, п.200.2 ст.200 ПКУ прямо встановлено, що перерахування сум податку до бюджету здійснює центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері казначейського обслуговування бюджетних коштів, в якому відкриті рахунки платників у системі електронного адміністрування податку на додану вартість, не пізніше останнього дня строку, встановленого цим Кодексом для самостійної сплати податкових зобов`язань. Згідно ПКУ:

Контролюючі органи мають право проводити камеральні, документальні (планові або позапланові; виїзні або невиїзні) та фактичні перевірки.

Камеральні та документальні перевірки проводяться контролюючими органами в межах їх повноважень виключно у випадках та у порядку, встановлених цим Кодексом, а фактичні перевірки - цим Кодексом та іншими законами України, контроль за дотриманням яких покладено на контролюючі органи.

Камеральною вважається перевірка, яка проводиться у приміщенні контролюючого органу виключно на підставі даних, зазначених у податкових деклараціях (розрахунках) платника податків та даних системи електронного адміністрування податку на додану вартість (даних центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері казначейського обслуговування бюджетних коштів, в якому відкриваються рахунки платників у системі електронного адміністрування податку на додану вартість, даних Єдиного реєстру податкових накладних та даних митних декларацій), а також даних Єдиного реєстру акцизних накладних та даних системи електронного адміністрування реалізації пального та спирту етилового.

Предметом камеральної перевірки також може бути своєчасність подання податкових декларацій (розрахунків) та/або своєчасність реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних, акцизних накладних та/або розрахунків коригування до акцизних накладних у Єдиному реєстрі акцизних накладних, виправлення помилок у податкових накладних та/або своєчасність сплати узгодженої суми податкового (грошового) зобов`язання виключно на підставі даних, що зберігаються (опрацьовуються) у відповідних інформаційних базах.

Порядок оформлення результатів камеральної перевірки здійснюється відповідно до вимог статті 86 цього Кодексу

За результатами камеральної перевірки у разі встановлення порушень складається акт у двох примірниках, який підписується посадовими особами такого органу, які проводили перевірку, і після реєстрації у контролюючому органі вручається або надсилається для підписання протягом трьох робочих днів платнику податків у порядку, визначеному статтею 42 цього Кодексу.

Організацію діяльності з ведення органами Державної фіскальної служби України оперативного обліку податків і зборів, митних та інших платежів до бюджетів, єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування визначає Порядок ведення органами Державної фіскальної служби України оперативного обліку податків і зборів, митних та інших платежів до бюджетів, єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування (Наказ МФУ 07.04.2016 №422).

Згідно термінів, наведених у цьому Порядку:

достовірність показників інформаційної системи - відповідність інформації, що зберігається у інформаційній системі, показникам первинних документів;

інтегрована картка платника - форма оперативного обліку податків, зборів, митних платежів до бюджетів та єдиного внеску, що ведеться за кожним видом платежу та включає перелік показників підсистем інформаційної системи органів ДФС, які характеризують стан розрахунків платника з бюджетами та цільовими фондами;

інформаційна система органів ДФС - інтегрована структура, що складається з одного чи більшої кількості процесів, компонентів апаратного та програмного забезпечення, засобів та персоналу, що забезпечує можливість задоволення встановленої потреби або цільової функції;

коректність даних інформаційної системи - відповідність інформації, що зберігається в інформаційній системі, встановленим алгоритмам (правилам) її співставності та логічного і арифметичного контролю;

облікова операція - дія в 1КП, яка призводить до змін облікових показників; облікові показники - показники, що інтегруються в процесі ведення оперативного обліку; оперативний облік - процес відображення, систематизації та узагальнення первинних показників через їх перетворення в облікові показники в ІКП;

первинні документи - документи, що складені платниками податків і зборів, митних та інших платежів до бюджетів, єдиного внеску та/або органами ДФС, іншими органами влади згідно з чинним законодавством (податкові декларації, митні декларації, аркуші коригування, уточнюючі розрахунки, податкові повідомлення-рішення, рішення контролюючого органу, вимоги про сплату боргу (недоїмки) з єдиного внеску, судові рішення, рішення про розстрочення (відстрочення) грошових зобов`язань (податкового боргу), інформація органів Державної казначейської служби України про надходження податків і зборів, митних та інших платежів до бюджетів та єдиного внеску тощо);

первинні показники - показники, що містяться у первинних документах та є визначальними для характеристики процесів адміністрування податків і зборів, митних та інших платежів до бюджетів та єдиного внеску;

перекручення (викривлення) показників - неповне та/або несвоєчасне відображення у відповідних регістрах інформаційної системи, допущене як у результаті умисних дій працівників органів ДФС, так і внаслідок виникнення арифметичних та технічних помилок;

розрахункові операції - комплекс операцій автоматизованого процесу ведення оперативного обліку, які впливають на достовірність облікових та звітних показників щодо стану розрахунків платників з бюджетами та цільовими фондами.

Тобто, інтегрована картка платника - форма оперативного обліку податків як процесу відображення, систематизації та узагальнення первинних показників, що містяться у первинних документах та є визначальними для характеристики процесів адміністрування податків і зборів, митних та інших платежів до бюджетів та єдиного внеску; інтегрована картка платника повинна узагальнювати дані, що містяться у первинних документах.

У нашому випадку, всупереч приписам пп.75.1.1 п.75.1 ст.75 ПКУ відсутня інформація на підставі яких даних, що зберігаються (опрацьовуються) у відповідних інформаційних базах інформаційних систем, здійснені висновки про несвоєчасність сплати узгодженої суми податку на додану вартість; немає посилань ні на відповідну інформаційну систему, ні на інтегровану картку платника податків ПП «Візит-сервіс».

Зазначене не дає можливості зробити висновок про всебічне та повне дослідження всіх фактичних обставин справи, які мають юридичне значення.

Обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу.

ГДРІ ОСОБА_2 не надано жодного документа на підтвердження повноважень на вчинення дій як щодо проведення перевірки ОСОБА_1 як директора ПП «Візит-сервіс» та фіксація адміністративного правопорушення, зокрема складання протоколу про його вчинення.

Відповідно до висновків, які викладені у Рішенні Європейського суду з прав людини у справі "Кобець проти України" від 14.02.2008 року та у Рішенні Європейського суду з прав людини у справі "Бочаров проти України" (остаточне рішення від 17.06.2011 року) про те, що суд при оцінці доказів повинен керуватися критерієм доведення "поза розумним сумнівом"; таке доведення може випливати зі співіснування достатньо вагомих, чітких і узгоджених між собою висновків або подібних неспростовних презумпції щодо фактів.

Отже, враховуючи вищевикладене та з огляду на положення КпАП України щодо доказування, об`єктивні докази, які б достеменно та "поза розумним сумнівом" свідчили про вчинене посадовою особою ПП «Візит-сервіс» ОСОБА_1 порушення ч. 1 ст. 163-2 КУпАП, в матеріалах справи відсутні.

У відповідності до п.1 ч.І ст.247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю, коли відсутні подія та склад адміністративного правопорушення.

Таким чином, вважає, що в її діях як посадової особи ПП «Візит-сервіс» відсутні ознаки об`єктивної сторони адміністративного правопорушення, а відповідно і відсутній склад адміністративного правопорушення за ч.1 ст. 163-2 КУпАП, а тому провадження по справі підлягає закриттю на підставі п. 1 ч. 1ст. 247 КУпАП.

Згідно мотивувальної частини Рішення Конституційного Суду України у справі за конституційним поданням Уповноваженого Верховної Ради України з прав людини щодо офіційного тлумачення положення частини першої статті 276 Кодексу України про адміністративні правопорушення (№5-рп/2015, 26.05.2015, Рішення, Конституційний Суд України):

«2.2. Провадження у справі про адміністративне правопорушення передбачає низку визначених у законі послідовних дій відповідного органу (посадової особи). За загальним правилом фіксація адміністративного правопорушення починається зі складення уповноваженою посадовою особою протоколу про його вчинення. У ньому зазначаються: дата і місце його складення, посада, прізвище,, ім`я, по батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності (у разі її виявлення); місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення: нормативний акт. який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих, якщо вони є; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості, необхідні для вирішення справи (частина перша статті 256 Кодексу). Протокол підписується особою, яка його склала, і особою, яка притягається до адміністративної відповідальності; при наявності свідків і потерпілих протокол може бути підписано також і цими особами (частина друга статті 256 Кодексу). У разі відмови особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, від підписання протоколу, в ньому робиться запис про це; така особа має право подати пояснення і зауваження щодо змісту протоколу, які додаються до нього, а також викласти мотиви своєї відмови від його підписання (частина третя статті 256 Кодексу). Протокол разом з іншими матеріалами справи, зокрема процесуально оформленими доказами, перелік яких встановлено у статті 251 Кодексу, надсилається органу (посадовій особі), уповноваженому розглядати справу про адміністративне правопорушення (частина перша статті 257 Кодексу). Підвідомчість справ про адміністративні правопорушення визначено у главі 17 Кодексу».

Згідно статті 256 КУпАП при складенні протоколу особі, яка притягається до адміністративної відповідальності, роз`яснюються його права і обов`язки, передбачені статтею 268 цього Кодексу, про що робиться відмітка у протоколі.

Виходячи з наведеного, належне оформлення протоколу про адміністративне правопорушення полягає у вчинені відповідним органом (посадовою особою) низки визначених у законі послідовних дій, зокрема щодо фіксації адміністративного правопорушення шляхом складення уповноваженою посадовою особою протоколу про його вчинення.

Обставини справи свідчать про те, що при складанні Протоколу ГДРІ ОСОБА_2 вчинила протиправні дії, які призвели до порушення її прав та охоронюваних законом інтересів, а саме:

склала Протокол без запрошення ОСОБА_1 на цю дату та за її відсутності як особи, яка притягається до адміністративної відповідальності (Повідомлення направлялося на адресу ПП «Візит-сервіс», стосувалося його як платника податків та не було належно обгрунтованим);

навела у Протоколі недостовірну інформацію про проведення перевірки платника податків ПП «ВІЗИТ-СЕРВІС» без надання будь-яких документальних свідчень (доказів) про таку перевірку;

невірно застосувала норми п.57.1 ст.57, ПКУ з метою підлаштування обставин справи під ознаки адміністративного правопорушення; передбаченого ст.163-2 КУпАП;

не надала документи на підтвердження своїх повноважень на вчинення дій як щодо проведення перевірки ОСОБА_1 як директора ПП «Візит-сервіс», так і щодо фіксації адміністративного правопорушення, зокрема складання протоколу про його вчинення.

На підставі викладеного, ОСОБА_3 вважає , що Протокол не є належним та допустимим доказом вчинення нею ,як директором ПП «Візит-сервіс» правопорушення в частині несвоєчасного подання платіжного доручення на перерахування належної до сплати суми податкового зобов`язання з ПДВ.

Згідно рішення у справі «Карелін проти Росії» (заява № 926/08, рішення від 20.09.2016 р.) ЄСПЛ зазначив, що, за умови відсутності сторони обвинувачення та при наявності певної неповноти чи суперечностей, суду не залишилося нічого іншого, як взяти на себе функції сторони обвинувачення, самостійно відшукуючи докази винуватості особи, що становить порушення ч.І ст.6 Конвенції в частині дотримання принципу рівності сторін і вимог змагального процесу (за цих умов особа позбавлена можливості захищатися від висунутого проти нього обвинувачення перед незалежним судом, а навпаки вона має захищатися від обвинувачення, яке, по суті, судом підтримується).

Також, ч.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод передбачає, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який встановить обгрунтованість будь-якого висунутого проти нього обвинувачення. Згідно зі ст. 268 ч.2 КпАП України суд вважає розглянути справу за відсутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , так як її явка в судове засідання не є обов`язковою.

Суддя, дослідивши матеріали справи приходить до наступних висновків :

Відповідно до статті 280 КУпАП України, орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати, чи було вчинено адміністративне правопорушення.

Так, диспозиція ч.1 ст.163-2КУпАП передбачає відповідальність за неподання або несвоєчасне подання посадовими особами підприємств, установ та організацій платіжних доручень на перерахування належних до сплати податків та зборів (обов`язкових платежів).

Суду не надано доказів неподання або несвоєчасного подання саме фізичною особою ОСОБА_1 платіжного доручення на перерахування належної до сплати суми податкового зобов`язання по податковій декларації з ПДВ за травень 2021 року. Крім того, судом встановлено, що до протоколу про адміністративне правопорушення від 23.07.2021 року посадовою особою , яка його складала в порушення вимог ст. 251 ч.2 КУпАП не додані докази на підтвердження вчинення саме ОСОБА_1 , правопорушення, передбаченогост.163-2 ч.1КУпАП України(зокрема відсутні наказ про прийняття на роботу, посадова інструкція, платіжне доручення тощо.)

Також судом встановлено, що у матеріалах справи знаходиться лише протокол про адміністративне правопорушення №4467/12/16-31-18-07-12 від 19.05.2021 року. Однак, у матеріалах справи відсутні докази того, що ОСОБА_1 працює на посаді керівника ПП «ВІЗИТ-СЕРВІС» та відсутні докази, які б вказували на те, що саме останньою як фізичною особою не було своєчасно подано платіжне доручення на перерахування належної до сплати суми податкового зобов`язання по податковій декларації з ПДВ за травень 2021 року в розмірі 312713 грн.

З урахуванням викладенного суддя приходить до висновку , що відповідно до вимог ст.. 247 п.1 КУпАП провадження по справі відносно ОСОБА_1 за ст.. 163-2 ч.1 КУпАП підлягає закриттю у зв,язку з відсутністю події і складу адміністративного правопорушення в діях ОСОБА_1 , так як адміністративне правопорушення виявлено за обставин проведення перевірки своєчасності подання платіжного доручення про перерахування належної до сплати суми податкового зобов`язання по податковій декларації з ПДВ за травень 2021 року платника податків ПП "ВІЗИТ-СЕРВІС" (податковий номер 32334408), тобто юридичної особи , акт перевірки в матеріалах адміністративної справи відсутній , доказів того , як вище зазначив суд , що адміністративне правопорушення , передбачене ст. 163-2 ч.1 КУпАП вчинене саме фізичною особою , керівником ПП «ВІЗИТ-СЕРВІС». ОСОБА_1 суду не надано .

Із досліджених судом матеріалів справи, а саме корінця повідомлення та реєстру направлених листів (а.с.3) вбачається , що до ГУ ДПС у Полтавській області 23.07.2021 року викликалась не посадова особа ПП «ВІЗИТ-СЕРВІС» відносно якої було складено протокол про адміністративне правопорушення, а платник податків ПП «ВІЗИТ-СЕРВІС» , тобто юридична особа.

Статтею 62 Конституції України закріплено принцип, за яким обвинувачення не може грунтуватися на припущеннях і усі сумніви щодо доведення вини особи тлумачаться на її користь.

В даному випадку , аналізуючи докази , які маються в матеріалах справи , суд вважає , що посадовими особами , які складали протокол про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності , не надано суду переконливих доказів винуватості особи.

Тому, з урахуванням викладеного , суд вважає провадження по справі відносно ОСОБА_1 за ст.. 163-2 ч.1 КУпАП закрити за відсутності події і складу адміністративного правопорушення , передбаченого ст. 163-2 ч.1 КУпАП .

Керуючись ст..163-2 ч.1, 245, 247 ч.1 п.1, 280 КпАП України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Провадження по справі про притягнення ОСОБА_1 за ст.163-2 ч.1 КпАП України закрити у зв,язку з відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги. Постанова може бути оскаржена особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, його законним представником, адвокатом, потерпілим, його представником або прокурором в Полтавський апеляційний суд через суд першої інстанції протягом десяти днів з дня її винесення.

Головуючий суддя: