П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

29 липня 2021 року м. Волноваха

Суддя Волноваського районного суду Донецької області Овчиннікова О.С., розглянувши справу про адміністративне правопорушення про притягнення

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки Мурманської області, громадянина України, не працюючої, яка проживає по АДРЕСА_1 ,

до адміністративної відповідальності за ч.1 ст.88-1 КУпАП,

встановив:

Згідно протоколу про адміністративне правопорушення № 005533 від 21.05.2021 р, 21.05.2021 року о 12.00 год. на ринку у м.Волноваха було виявлено порушення правил торгівлі ОСОБА_1 , яка здійснювала продаж свіжої риби карась - 4 кг., пелінгас 5 кг без дозвільних документів - сертифікатів якості та накладної про законність її придбання, чим порушила вимоги ст.7 Закону України «Про тваринний світ» та п.3.14 Правил любительського та спортивного рибальства та вчинила адміністративне правопорушення, за яке передбачена відповідальність за ч.1 ст.88-1 КУпАП.

У судове засідання ОСОБА_1 не з`явилася, про причини неявки не повідомила, заяви про відкладення розгляду справи не подала, у зв`язку з чим, відповідно вимог ст.268 КУпАП, справу розглянуто без її участі.

Дослідивши матеріали справи, вважаю, що провадження у справі підлягає закриттю за відсутності в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.88-1 КУпАП, з таких підстав.

Згідно з ч.1 ст.88-1 КУпАП, адмінвідповідальності підлягають особи за порушення порядку придбання чи збуту об`єктів тваринного або рослинного світу.

Відповідно до преамбули Закону України "Про тваринний світ" тваринний світ є складовою навколишнього природного середовища, джерелом одержання промислової і лікарської сировини, харчових продуктів та інших матеріальних цінностей. Згідно статті 3 цього ж Закону об`єктами тваринного світу, які підлягають охороні, є: 1) дикі тварини - хордові, в тому числі хребетні (ссавці, птахи, плазуни, земноводні, риби та інші) і безхребетні (членистоногі, молюски, голкошкірі та інші) в усьому їх видовому і популяційному різноманітті та на всіх стадіях розвитку (ембріони, яйця, лялечки тощо), які перебувають у стані природної волі, утримуються у напіввільних умовах чи в неволі; 2) частини диких тварин (роги, шкіра тощо); 3) продукти життєдіяльності диких тварин (мед, віск тощо).

Об`єктивна сторона правопорушення, передбаченого ч.1 ст.88-1 КУпАП виражається у формі порушення порядку придбання чи збуту об`єктів тваринного або рослинного світу, в тому числі, вчинені щодо об`єктів тваринного або рослинного світу, які перебували в межах територій та об`єктів природно-заповідного фонду, занесених до Червоної книги України або які охороняються відповідно до міжнародних договорів України; порушення правил утримання диких тварин у неволі або в напіввільних умовах.

Тобто, враховуючи вищевикладене, стаття 88-1 КУпАП стосується порушення порядку придбання чи збуту об`єктів тваринного світу (живих істот), вилучених з природного середовища.

З протоколу про адміністративне правопорушення випливає, що ОСОБА_1 інкримінується порушення правил торгівлі (без уточнення, яких саме його положень), ст.7 Закону України «Про тваринний світ» та п.3.14 Правил любительського та спортивного рибальства.

Статею 7 Закону України "Про тваринний світ" визначено, що право приватної власності на об`єкти тваринного світу, вилучені зі стану природної волі, розведені у напіввільних умовах чи в неволі або набуті іншим не забороненим законом шляхом, можуть перебувати у приватній власності юридичних та фізичних осіб. Законність набуття у приватну власність об`єктів тваринного світу (крім добутих у порядку загального використання) повинна бути підтверджена відповідними документами, що засвідчують законність вилучення цих об`єктів з природного середовища, ввезення в Україну з інших країн, факту купівлі, обміну, отримання у спадок, тощо, які видаються в установленому законодавством порядку.

Пунктом 3.14 Правил любительського та спортивного рибальства забороняється, зокрема, продаж або скуповування риби, ікри і водних безхребетних та продуктів їх переробки без наявності документа, який підтверджує законність їх придбання, та сертифіката якості.

Тобто, ст.7 ЗУ «Про тваринний світ» визначає підставі набуття права власності на об`єкти тваринного світу (живих істот), п.3.15 Правил любительського та спортивного рибальства встановлює заборону на продаж або скуповування риби без наявності документа, що підтверджує законність її придбання та сертифікату якості.

На підставі наявної у протоколі інформації не можливо встановити, що саме інкримінується ОСОБА_1 : чи то порушення правил торгівлі без відповідних документів, чи то незаконне придбання та продаж риби, оскільки, відповідно до положень ст.7 Закону України "Про тваринний світ" відповідними документами має бути підтверджена законність набуття у приватну власність об`єктів тваринного світу, крім добутих у порядку загального використання (що не потребує документального підтвердження).

У справі «Малофєєва проти Росії» («Malofeyeva v.Russia», рішення від 30.05.2013 року, заява № 36673/04) ЄСПЛ, серед іншого, зазначив, що у випадку, коли викладена в протоколі фабула адміністративного правопорушення не відображає всіх істотних ознак складу правопорушення, суд не має права самостійно редагувати її, а так само не може відшукувати докази на користь обвинувачення, оскільки це становитиме порушення права на захист (особа не може належним чином підготуватися до захисту) та принципу рівності сторін процесу (оскільки особа має захищатися від обвинувачення, яке підтримується не стороною обвинувачення, а фактично судом).

За висновками Верховного Суду, викладеними у постанові від 18.07.2019 р. у справі № 216/5226/16-а (2-а/216/33/17), притягнення особи до адміністративної відповідальності можливе лише за умови наявності юридичного складу адміністративного правопорушення, в тому числі, встановлення вини особи в його вчиненні, яка підтверджена належними та допустимими доказами, а не підтвердження здійснення правопорушення відповідними доказами, не породжує правових підстав для притягнення його до адміністративної відповідальності.

Аналогічна правова позиція викладена в постанові Верховного Суду від 26 червня 2019 року у справі № 536/1703/17, адміністративне провадження № К/9901/3839/17 (ЄДРСРУ № 82707106).

Статтею 251 КУпАП встановлено, що доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу.

Як встановлено ст. 7 КУпАП, ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом.

Статтею 9 КУпАП визначено, що адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

За вимогами ст.252 КУпАП орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що грунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

У рішеннях ЄСПЛ по справах «Кобець проти України» від 14.02.2008, «Берктай проти Туреччини» від 08.02.2001, «Леванте проти Латвії» від 07.11.2002, які з урахуванням положень ст.ст.8, 9 Конституції України, ст.17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» є частиною національного законодавства, вказував, що, оцінюючи докази, суд застосовує принцип доведення «за відсутності розумних підстав для сумніву», що може бути результатом цілої низки ознак або достатньо вагомих, чітких і узгоджених між собою неспростовних презумпцій

Відповідно до положень ст.8, 62 Конституції України, в Україні визнається і діє принцип верховенства права, усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Тобто, вказані норми Конституції вказують на те, що суд може притягнути особу до адміністративної відповідальності лише на тих доказах, які спростовують усі розумні сумніви щодо вини особи.

Аналізуючи зазначені позиції Верховного Суду та Європейського суду з прав людини щодо застосування належності доказів до правової оцінки дій особи, яка притягається до адмінвідповідальності, можна зробити висновок, що докази вини особи мають бути такими, що безпосередньо стосуються правопорушення, підтверджують факт вчинення дій/бездіяльності (за які передбачена адміністративна відповідальність), вчинення таких дій/бездіяльності певною особою.

Враховуючи встановлену ст.62 Конституції України презумпцію невинуватості особи вважаю, що в діях ОСОБА_1 відсутній склад адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.88-1 КУпАП, тому на підставі п.1 ст.247 КУпАП, провадження по справі про адміністративне правопорушення підлягає закриттю за відсутністю події та складу адміністративного правопорушення

Керуючись ст. 247 КУпАП,

П О С Т А Н О В И В :

Провадження по справі про адміністративне правопорушення щодо притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності по ч.1 ст.88-1 КУпАП закрити за відсутністю складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена до Донецького апеляційного суду Донецької області через Волноваський районний суд протягом 10 днів з дня її винесення.

Суддя О.С.Овчиннікова