Справа №694/1293/21
Провадження №3/690/176/21
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16 серпня 2021 року м. Ватутіне

Суддя Ватутінського міського суду Черкаської області Пасацька Л.А., при секретарі судового засідання Вельган А.І., за участю ОСОБА_1 , прокурора Звенигородської окружної прокуратури Панченка М.О., розглянувши матеріали відносно ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Стецівка Звенигородського району Черкаської області, одружений, не працює, і особою з інвалідністю ІІІ групи, зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_1 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_1 , за фактом вчинення адміністративного правопорушення, пов`язаного з корупцією, передбаченого ч. 1 ст. 172-6 КУпАП,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 , будучи депутатом Стецівської сільської ради Звенигородського району Черкаської області, тобто особою, яка відповідно до пп. «б» п. 1 ч. 1 ст. 3 Закону України «Про запобігання корупції» є суб`єктом відповідальності за правопорушення, пов`язані з корупцією, в порушення вимог ч. 2 ст. 45 Закону України «Про запобігання корупції», без поважних причин, несвоєчасно, подав до Національного агентства з питань запобігання корупції декларацію «перед звільненням» за період неохоплений раніше поданими деклараціями, чим вчинив адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією, передбачене ч. 1 ст. 172-6 КУпАП.

Прокурор зазначив, що вина ОСОБА_1 у вчиненні правопорушення за ч.1 ст. 172-6 КУпАП доведена належними доказами, днем виявлення правопорушення слід вважати день складання протоколу, та, враховуючи його особу, просив притягнути до відповідальності у виді мінімального штрафу.

У судовому засіданні ОСОБА_1 щиро розкаявся, визнав свою вину у вчиненні адміністративного правопорушення, пов`язаного з корупцією, передбаченого ч. 1 ст. 172-6 КУпАП, просив суворо не карати та призначити мінімальний штраф.

Заслухавши думку прокурора, пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, та дослідивши матеріали справи, суд приходить до наступного висновку.

Згідно ч. 2 ст. 45 ЗаконуУкраїни «Про запобігання корупції», особи, зазначені у пункті 1, підпунктах "а"і"в"пункту 2 частини першої статті 3 цього Закону, які припиняють діяльність, пов`язану з виконанням функцій держави або місцевого самоврядування, подають декларацію особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, за період, не охоплений раніше поданими деклараціями.

На підставі пункту «б» п. 1, ч. 1 ст. 3 Закону України «Про запобігання корупції», суб`єктами, на яких поширюється дія цього Закону, є в тому числі - депутати місцевих рад, сільські, селищні, міські голови.

Відповідно до роз`яснень НАЗК «Щодо застосування окремих положень Закону України "Про запобігання корупції"» стосовно заходів фінансового контролю» декларація суб`єкта декларування, який припиняє діяльність, пов`язану з виконанням функцій держави або місцевого самоврядування, що подається не пізніше дня такого припинення. Якщо припинення зазначених функцій відбулося з ініціативи роботодавця, декларація подається не пізніше двадцяти робочих днів з дня, коли суб`єкт декларування дізнався чи повинен був дізнатися про таке припинення.

Так, ОСОБА_1 , був обраний депутатом Стецівської сільської ради, що підтверджується протоколом №1 першої сесії Стецівської сільської ради сьомого скликання від 04.11.2015 р., та відповідно до ст. 4 ЗУ «Про статус депутатів місцевих рад» його повноваження закінчились в день відкриття першої сесії Ватутінської міської ради ради VIII скликання 18.11.2020 р.

Таким чином, будучи суб`єктом відповідальності за правопорушення, пов`язані з корупцією, без поважних причин, несвоєчасно подав до Національного агентства з питань запобігання корупції декларацію особи, яка припиняє діяльність пов`язану з виконанням функцій держави або місцевого самоврядування (перед звільненням), оскільки граничний термін подачі був 16.12.2020, а декларація фактично подана 12.04.2021 р., тобто несвоєчасно.

Відповідальність за ч.1 ст. 172-6 КУпАП настає у випадку несвоєчасного подання без поважних причин декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування.

Перевіряючи поважність причини неподання декларації особи, яка припиняє діяльність, пов`язану з виконанням функцій держави або місцевого самоврядування, суд дослідив відповіді НАЗК щодо перебоїв в роботі системи Єдиного державного реєстру декларацій, та істотних тривалих технічних проблем, що унеможливлювали доступ до нього, не виявлено.

Позиція ОСОБА_1 щодо необізнаності з роботою комп`ютера судом сприймається, як об`єктивно доведена щодо форми умислу з необережності, оскільки щорічні декларації за 2016, 2017, 2018 були подані ним вчасно відповідно до вимог ч.2 ст. 45 ЗУ «Про запобігання корупції».

Згідно до ст. 1 Закону України «Про запобігання корупції», правопорушення, пов`язане з корупцією - діяння, що не містить ознак корупції, але порушує встановлені цим Законом вимоги, заборони та обмеження, вчинене особою, зазначеною у частині першій статті 3 цього Закону, за яке законом встановлено кримінальну, адміністративну, дисциплінарну та/або цивільно-правову відповідальність.

Відповідно до положень статті 51-2 ЗУ «Про запобігання корупції» (в редакції на час виявлення правопорушення) державні органи, органи влади Автономної Республіки Крим, органи місцевого самоврядування, а також юридичні особи публічного права зобов`язані перевіряти факт подання суб`єктами декларування, які в них працюють (працювали або входять чи входили до складу утвореної в органі конкурсної комісії, до складу Громадської ради доброчесності), відповідно до цього Закону декларацій та повідомляти Національне агентство про випадки неподання чи несвоєчасного подання таких декларацій у визначеному ним порядку. Якщо за результатами контролю встановлено, що суб`єкт декларування не подав декларацію, Національне агентство письмово повідомляє такого суб`єкта про факт неподання декларації, і суб`єкт декларування повинен протягом десяти днів з дня отримання такого повідомлення подати декларацію в порядку, визначеному частиною першою статті 45 цього Закону. Одночасно Національне агентство письмово повідомляє про факт неподання декларації спеціально уповноваженим суб`єктам у сфері протидії корупції, а також керівнику державного органу, органу влади Автономної Республіки Крим, органу місцевого самоврядування, їх апарату, юридичної особи публічного права про факт неподання декларації відповідним суб`єктом декларування.

Згідно вимог ст. 255 КУпАП у справах про адміністративні правопорушення, що розглядаються органами, зазначеними в статтях 218 - 221 цього Кодексу, протоколи про правопорушення мають право складати … уповноважені на те посадові особи органів Національної поліції …. 172-4 - 172-9 (за винятком правопорушень, вчинених службовими особами, які займають відповідальне та особливо відповідальне становище) …; Національного агентства з питань запобігання корупції (статті 172-4 - 172-9 (в частині правопорушень, вчинених службовими особами, які займають відповідальне та особливо відповідальне становище)…; а також прокурор (статті 172-4 - 172-20, 185-4, 185-8, 185-11).

Згідно витягу з положення про Управління стратегічних розслідувань в Черкаській області Департаменту стратегічних розслідувань НП України є структурним (відокремленим) підрозділом Департаменту, до функцій якого віднесено здійснення збирання доказів про вчинення корупційних правопорушень та правопорушень, пов`язаних з корупцією, а також складання в межах компетенції протоколів про правопорушення, пов`язані з корупцією, та направлення їх до суду в установленому законодавством порядку.

Відповідно до ч. 1 ст. 172-6 Кодексу України про адміністративні правопорушеннянесвоєчасне подання без поважних причин декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, тягне за собою накладення штрафу від п`ятдесяти до ста неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Згідно з ст.9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Згідно з п. 2 роз`яснень спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ (надалі - ВССУ) «Щодо притягнення до адміністративної відповідальності за окремі правопорушення, пов`язані з корупцією» вих. № 223-943/0/4-17 від 22.05.2017, зазначено, що для кваліфікації діяння за ч. 1 ст. 172-6 КУпАП необхідним є встановлення несвоєчасності подання декларації, тобто подання поза строком, визначеним законом.

Суд вважає, що в діях ОСОБА_1 вбачається склад адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 172-6 КУпАП, тобто несвоєчасне подання без поважних причин декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування.

Також його вина підтверджується відомостями, що містяться в протоколі про адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією №277/202 від 08.07.2021 р., фотокопії Е-декларації перед звільненням ОСОБА_1 , протоколом першої сесії VIII скликання Ватутінської міської ради від 18.11.2020 р., повідомленням Ватутінської міської ради від 12.04.2021 р. про факт неподання чи несвоєчасного подання декларації осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування.

Відповідно до положень статті 8 КУпАП особа, яка вчинила адміністративне правопорушення, підлягає відповідальності на підставі закону, що діє під час і за місцем вчинення правопорушення. Закони, які пом`якшують або скасовують відповідальність за адміністративні правопорушення, мають зворотну силу, тобто поширюються і на правопорушення, вчинені до видання цих законів. Закони, які встановлюють або посилюють відповідальність за адміністративні правопорушення, зворотної сили не мають. Провадження в справах про адміністративні правопорушення ведеться на підставі закону, що діє під час і за місцем розгляду справи про правопорушення.

Згідно вимог ст. 38 КУпАП адміністративне стягнення за вчинення правопорушення, пов`язаного з корупцією …, може бути накладено протягом шести місяців з дня його виявлення, але не пізніше двох років з дня його вчинення.

Стягнення за адміністративне правопорушення накладається у межах, установлених цим Кодексом та іншими законами України. При накладенні стягнення враховуються характер вчиненого правопорушення, особа порушника, ступінь його вини, майновий стан, обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність …(стаття 33 КУпАП).

Обставиною, що пом`якшує відповідальність ОСОБА_1 , згідно ст. 34 КУпАП, судом визнається щире каяття та вчинення правопорушення вперше.

Обставин, що обтяжують відповідальність, згідно ст. 35 цього Кодексу, не встановлено.

Відповідно до ст. 23 КУпАП адміністративне стягнення є мірою відповідальності і застосовується з метою виховання особи, яка вчинила адміністративне правопорушення, в дусі додержання законів України, поваги до правил співжиття, а також запобігання вчиненню нових правопорушень як самим правопорушником, так і іншими особами.

Згідно ст. 1 КУпАП завданням Кодексу України про адміністративні правопорушення є охорона прав і свобод громадян, власності, конституційного ладу України, прав і законних інтересів підприємств, установ і організацій, встановленого правопорядку, зміцнення законності, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі точного і неухильного додержання Конституції і законів України, поваги до прав, честі і гідності інших громадян, до правил співжиття, сумлінного виконання своїх обов`язків, відповідальності перед суспільством.

Враховуючи, особу ОСОБА_1 , доведеність його вини у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 172-6 КУпАП належними і допустимими доказами, а тому вважаю необхідним притягнути його до адміністративної відповідальності, з урахуванням ст. 36 КУпАП, у вигляді мінімального штрафу.

Також, стягненню з ОСОБА_1 підлягає судовий збір, згідно ст. 40-1 КУпАП, яка передбачає, що судовий збір у провадженні по справі про адміністративне правопорушення у разі винесення судом (суддею) постанови про накладення адміністративного стягнення сплачується особою, на яку накладено таке стягнення. Розмір і порядок сплати судового збору встановлюється законом.

Керуючись ЗУ «Про запобігання корупції», ст.ст. 1, 7, 9, 33, 34, 172-6, 245, 251, 280, 283, 284, 285, 289, 294 КУпАП, суддя

П О С Т А Н О В И В:

Визнати ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 172-6 Кодексу України про адміністративні правопорушення та притягнути його до адміністративної відповідальності у виді штрафу в розмірі п`ятдесяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що складає 850 грн. (вісімсот п`ятдесят) гривень.

Стягнути з ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у дохід держави судовий збір в розмірі 454 (чотириста п`ятдесят чотири ) грн. 00 коп.

Штраф має бути сплачений порушником в установу банку України не пізніш як через п`ятнадцять днів з дня вручення йому постанови про накладення штрафу, крім випадків, передбачених статтею 300-1 КУпАП, а в разі оскарження такої постанови - не пізніш як через п`ятнадцять днів з дня повідомлення про залишення скарги без задоволення.

У разі несплати правопорушником штрафу у зазначений вище строк, постанова про накладення штрафу надсилається для примусового виконання до відділу державної виконавчої служби, яка стягує з правопорушника: подвійний розмір штрафу (що складатиме 1700 грн.), визначеного у відповідній статті КУпАП та зазначеного у постанові про стягнення штрафу; витрати на облік правопорушень, розмір яких визначається Кабінетом Міністрів України.

Постанова судді у справах про адміністративне правопорушення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Скаргу на постанову по справі про адміністративне правопорушення може бути подано прокурором у випадках, передбачених частиною п`ятою статті 7 цього Кодексу, особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим.

Апеляційна скарга подається до Черкаського апеляційного суду через Ватутінський міський суд Черкаської області.

Суддя Л.А. Пасацька