Номер провадження 3/754/4492/21
ПОСТАНОВА

Іменем України

13 серпня 2021 року м. Київ

Суддя Деснянського районного суду м. Києва Бабко В.В., розглянувши матеріали, що надійшли з Деснянського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1

проживає за адресоюв АДРЕСА_1

за ч. 1 ст. 187 КУпАП

В С Т А Н О В И В :

В протоколі про адміністративне правопорушення серії ВАБ №567194 від 14.07.2021 зазначено, що 06.06.2021 за адресою: АДРЕСА_1 , ОСОБА_1 , був відсутній за місцем проживання, порушивши заборону виходу з будинку у визначений час, чим порушив правила адміністративного нагляду.

ОСОБА_1 13.08.2021 в судовому засідані зазначив, що перебував з дружиною на дачі, вину визнає та щиро розкаюється. Також, зазначив, що йому не було відомо про Ухвалу Коростенського міськрайонного суду Житомирської області від 08.06.2021 про встановлення адміністративного нагляду, а у довідці про звільнення №15457 не встановлений адмінінстративний нагляд.

Дослідивши матеріали справи, оцінивши докази, суд приходить до таких висновків.

Завданням Кодексу України про адміністративні правопорушення є охорона прав і свобод громадян, власності, конституційного ладу України, прав і законних інтересів підприємств, установ і організацій, встановленого правопорядку, зміцнення законності, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі точного і неухильного додержання Конституції і законів України, поваги до прав, честі і гідності інших громадян, до правил співжиття, сумлінного виконання своїх обов`язків, відповідальності перед суспільством. (ст. 1 КУпАП).

Відповідно до ст. 7 КУпАП, ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом.

Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності. Застосування уповноваженими на те органами і посадовими особами заходів адміністративного впливу провадиться в межах їх компетенції, у точній відповідності з законом.

Додержання вимог закону при застосуванні заходів впливу за адміністративні правопорушення забезпечується систематичним контролем з боку вищестоящих органів і посадових осіб, правом оскарження, іншими встановленими законом способами.

Крім того, суд зазначає, що адміністративне правопорушення це конкретне діяння (факт, явище, подія), що відбулося (мало місце) у реальній дійсності. Склад адміністративного правопорушення це опис діяння (події, факту, явища) в складеному, уповноваженою на те особою, протоколі про адміністративне правопорушення. Отже, під складом адміністративного правопорушення розуміється встановлена адміністративним законодавством сукупність об`єктивних і суб`єктивних ознак, за наявності яких діяння вважається адміністративним правопорушенням.

Відповідно до вимог ст.245 КУпАП завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом.

Згідно ст. 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку встановлюється наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються зокрема, протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху.

А відповідно до положень ст.252 КУпАП - орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Відповідно до ст. 280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа у його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, а також з`ясувати всі обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Розгляд справи про адміністративне правопорушення здійснюється лише щодо правопорушника та в межах протоколу про адміністративне правопорушення, відповідно до статей 7, 254, 279 КУпА.

Вина ОСОБА_1 у скоєному правопорушення повністю підтверджується сукупністю досліджених судом доказів, які не викликають сумнівів у своїй достовірності і допустимості, зокрема: протоколом про адміністративне правопорушення серії ВАБ №567194 від 14.07.2021, рапортом, розпискою, поясненнями, рапортом №17-2021, довідкою про звільнення серії Жит №15457, Ухвалою Коростенського міськрайонного суду Житомирської області від 08.06.2021 про встановлення адміністративного нагляду щодо ОСОБА_1 при звільненні з місць позбавлення волі.

Підстави, які б давали можливість суду вважати, що вказані докази є сумнівними та неправдивими, відсутні.

На підставі викладеного, суд приходить до висновку, що в діях ОСОБА_1 наявний склад адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 187 КУпАППорушення правил адміністративного нагляду особами, щодо яких встановлено такий нагляд, а саме:1) неявка за викликом органу Національної поліції у вказаний термін і ненадання усних або письмових пояснень з питань, пов`язаних з виконанням правил адміністративного нагляду; 2) неповідомлення працівників Національної поліції, які здійснюють адміністративний нагляд, про зміну місця роботи чи проживання або про виїзд за межі району (міста) у службових справах; 3) порушення заборони виходу з будинку (квартири) у визначений час, який не може перевищувати восьми годин на добу; 4) порушення заборони перебування у визначених місцях району (міста);5) нереєстрація в органі Національної поліції - тягнуть за собою накладення.

Однак, суд бере до уваги, що ОСОБА_1 визнав свою вину та не був належним чином повідомлений про Ухвалу Коростенського міськрайонного суду Житомирської області від 08.06.2021 про встановлення адміністративного нагляду.

Також, Ухвала Коростенського міськрайонного суду Житомирської області була винесена 08 червня 2021 року, а адміністративне правопорушення здійснено 06 червня 2021 року, до встановлення адміністративного нагляду.

Отже частиною другою статті 33 КУпАП встановлено, що при накладенні стягнення враховуються характер вчиненого правопорушення, особа порушника, ступінь його вини, майновий стан, обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, крім випадків накладення стягнення за правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, в тому числі зафіксованому в автоматичному режимі.

Відповідно до ст. 34 КУпАП обставинами, що пом`якшують відповідальність за адміністративне правопорушення, визнаються: щире розкаяння винного; відвернення винним шкідливих наслідків правопорушення, добровільне відшкодування збитків або усунення заподіяної шкоди; вчинення правопорушення під впливом сильного душевного хвилювання або при збігу тяжких особистих чи сімейних обставин; вчинення правопорушення неповнолітнім; вчинення правопорушення вагітною жінкою або жінкою, яка має дитину віком до одного року.

Законами України може бути передбачено й інші обставини, що пом`якшують відповідальність за адміністративне правопорушення. Орган (посадова особа), який вирішує справу про адміністративне правопорушення, може визнати пом`якшуючими і обставини, не зазначені в законі.

Згідно зі статтею 22 КУпАП при малозначності вчиненого адміністративного правопорушення орган (посадова особа), уповноважений вирішувати справу, може звільнити порушника від адміністративної відповідальності, обмежившись усним зауваженням.

Вирішення питання про застосування положень ст. 22 КУпАП суд вирішує з урахуванням узагальнення судової практики Верховного Суду щодо розгляду судами справ про адміністративні правопорушення де зазначено, що визначення малозначного правопорушення законодавчо не закріплено. Проте, у кожному конкретному випадку судом має вирішуватися питання про визнання діяння малозначним, виходячи з того, що його наслідки не представляють суспільної шкідливості, не завдали або не здатні завдати значної шкоди суспільним або державним інтересам, правам та свободам інших осіб.

Враховуючи обставини справи, особу порушника, суд вважає за можливе звільнити ОСОБА_1 від адміністративної відповідальності за ч. 1 ст. 187 КУпАП за малозначністю і оголосити їй усне зауваження, оскільки діяння, вчинене ним, містило в собі усі юридичні і суб`єктивні ознаки, що характеризують правопорушення, передбачене ч. 1 ст. 187 КУпАП, але внаслідок всіх конкретних обставин воно не відповідало тій суспільній небезпечності, яка є типовою для цього виду правопорушення, зокрема, його дії суб`єктивно не були направлені на заподіяння шкоди суспільним інтересам, юридичним та фізичним особам, і така шкода фактично не була заподіяна.

Згідно із ч. 2 ст. 284 КУпАП при оголошенні усного зауваження виноситься постанова про закриття провадження у справі про адміністративне правопорушення.

На підставі вищевикладеного, суд приходить до висновку про звільнення правопорушника ОСОБА_1 від адміністративної відповідальності за ч.1 ст.187 КУпАП за малозначністю, оголосивши усне зауваження, а провадження у справі закрити.

Керуючись ст.1, 7, 33, 34, 22, 187, 283, 284, 294 Кодексу України про адміністративні правопорушення, суддя -

П О С Т А Н О В И В:

Закрити провадження про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 за ч. 1 ст. 187 КУпАП у зв`язку із малозначністю, обмежитись усним зауваженням.

Постанова може бути оскаржена до Київського апеляційного суду через Деснянський районний суд м. Києва протягом десяти днів з дня її винесення.

Суддя В.В. Бабко