П О С Т А Н О В А Справа № 932/2206/21
Провадження № 3/932/1237/21
30 березня 2021 року м. Дніпро
Суддя Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська Куцевол В.В., розглянувши у судовому засіданні у приміщенні суду у м. Дніпрі, адміністративний матеріал відносно:
за вчинення правопорушення, передбаченого ст. 163-1 КУпАП, -
Протоколом про адміністративне правопорушення № 43 від 05 лютого 2021 року ОСОБА_1 інкримінується порушення порядку ведення податкового обліку, як головою ліквідаційної комісії комунального підприємства «Бюро», в результаті чого при проведенні позапланової виїзної перевірки встановлено заниження податку на додану вартість на сумі 59 411 грн., в тому числі за листопада 2018 року сумі 46 470 грн., за грудень 2018 року у сумі 5 837 грн., за квітень 2019 року у сумі 149 грн., за вересень 2019 року у сумі 6955 грн., що є порушенням вимог п. 185.1 ст. 185, п. 187.1 ст. 187 ПК України.
Адміністративне правопорушення не кваліфіковано посадовою особою ГУ ДПС України у Дніпропетровській області за відповідною частиною ст. 163-1 КУпАП.
ОСОБА_1 належним чином повідомлений про день, час та місце розгляду справи, однак у судове засідання не з`явився, письмових заяв та клопотань не надав.
Дослідивши матеріали справи про адміністративне правопорушення, доходжу висновку про закриття провадження у справі.
Статтею 7 КпАП України передбачено, що ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюються на основі суворого додержання законності.
Відповідно до ч. 1 ст. 9 КпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.
Згідно з вимогами п.1 ч.1 ст. 247 КпАП України, провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю в разі відсутності події і складу адміністративного правопорушення.
Відповідно до вимог ст. 245 КпАП України, основним завданням провадження у справах про адміністративні правопорушення є своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності із Законом.
Згідно із вимогами ст. 280 КпАП України, суд при розгляді справи про адміністративні правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи вина дана особа у його вчиненні, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.
Стаття 163-1 КУпАП визначає адміністративну відповідальність за порушення порядку ведення податкового обліку, надання аудиторських висновків, що вчинено уперше та повторно, тобто за кваліфікуючою ознакою.
Так, протокол про адміністративне правопорушення - це документ, який офіційно засвідчує факт вчинення особою неправомірних дій і є одним із джерел доказів та підставою подальшого провадження у справі, при цьому, суть адміністративного правопорушення зазначена у такому протоколі повинна точно відповідати ознакам складу адміністративного правопорушення, зазначеним у статті КУпАП або нормах інших нормативно-правових актах, якими передбачена відповідальність за вчинення чітко визначених протиправних дій.
Адміністративна відповідальність не настає, якщо у протоколі про адміністративне правопорушення не зазначена конкретна норма або зазначена невірна норма нормативно-правового акта, яким передбачена відповідальність за вчинення особою протиправних дій.
При цьому суд не наділений повноваженнями самостійно змінювати фактичні обставини, які викладені у протоколі про адміністративне правопорушення.
Як зазначає Європейський суд з прав людини («Малофеєв проти Росії» та «Карелін проти Росії»), у випадку, коли викладена в протоколі фабула адміністративного правопорушення не відображає всіх істотних ознак складу правопорушення, суд не має права самостійно редагувати її, а так само не може відшукувати докази на користь обвинувачення, оскільки це становитиме порушення права на захист (особа не може належним чином підготуватися до захисту) та принципу рівності сторін процесу. У такому випадку справа про адміністративне правопорушення має бути закрита у зв`язку з відсутністю складу правопорушення.
Як зазначає Пленум Верховного Суду України у своїй постанові від 01.11.1996 за № 9 «Про застосування Конституції України при здійсненні правосуддя», визнання особи винуватою, може мати місце лише за умови доведеності її вини.
При цьому, статтею 62 Конституції України та статтею 6 Конвенції про захист прав та основних свобод людини передбачено, що обвинувачення не може ґрунтуватися на припущеннях, усі сумніви щодо доведеності вини тлумачаться на її користь та кожна людина вважається невинною поки її вину не доведено згідно закону.
Враховуючи те, що протокол про адміністративне правопорушення не містить частини статті, якою передбачено адміністративну відповідальність за інкриміноване ОСОБА_1 діяння, суд позбавлений можливості встановити об`єктивну сторону правопорушення.
Відповідно до вимог п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП, провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за відсутності події і складу адміністративного правопорушення.
Беручи до уваги те, що суд не вправі збирати самостійно докази винуватості особи у вчиненні правопорушення, а обвинувачення не може ґрунтуватись на припущенні, провадження у справі підлягає закриттю за відсутності події і складу адміністративного правопорушення.
На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 7, 9, 23, 33-35, 163-1, 245, 247, 280, 283, 284 КУпАП України, -
П О С Т А Н О В И В :
Провадження у справі про притягнення ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , до адміністративної відповідальності за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 163-1 КУпАП закрити за відсутності події і складу адміністративного правопорушення.
Постанова може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду через Бабушкінський районний суд м. Дніпропетровська особою, щодо якої її винесено, протягом десяти днів з дня винесення постанови.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги. Строк пред`явлення постанови до виконання - три місяці.

Суддя В.В. Куцевол