Дата документу 18.08.2021 Справа № 554/6215/21
Провадження №3/554/1596/2021
П О С Т А Н О В А

Іменем України

18 серпня 2021 року суддя Октябрського районного суду м. Полтави Савченко А. Г., за участю секретаря судового засідання Кононенко А. С., особи, яка притягається до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , розглянувши у відкритому судовому засіданні у м.Полтаві у залі суду протокол про вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 Кодексу України про адміністративні правопорушення (далі - КУпАП) і матеріали справи додані до них відносно

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця та мешканця АДРЕСА_1 , РНОКПП та інші відомості щодо особи ініціатором складення протоколу не надані,

в с т а н о в и в :

Опис обставин, установлених під час розгляду справи

Відповідно до протоколу про адміністративне правопорушення серії ВАБ № 215259 від 23 червня 2021 року (далі - Протокол) 23 червня 2021 року, близько 07 год 30 хв, в м. Полтаві за адресою: Харківське шосе, 29 ОСОБА_1 , перебуваючи з ознаками алкогольного сп`яніння (різкий запах алкоголю з порожнини рота, порушення мови, порушення координації рухів), вчиняв дії хуліганського характеру, а саме: голосно кричав, виражався нецензурною лайкою в бік громадян, погрожував фізичною розправою та намагався вчинити бійку, чим порушив громадський порядок та спокій громадян, що, на думку ініціатора складення протоколу, є вчиненням адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП.

Нормативний акт, що передбачає відповідальність за інкриміноване особі адміністративне правопорушення

Статтею 173 КУпАП встановлена відповідальність за дрібне хуліганство, тобто нецензурна лайка в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Ставлення особи, що притягається до адміністративної відповідальності до вчинення інкримінованого йому правопорушення

Після роз`яснення відповідно до ст. 268 КУпАП прав особі, що притягується до адміністративної відповідальності, в тому числі права на захист, тобто користуватися юридичною допомогою адвоката, іншого фахівця у галузі права, який за законом має право на надання правової допомоги особисто чи за дорученням юридичної особи, в судовому засіданні ОСОБА_1 вину у вчиненні інкримінованого йому правопорушення не визнав та пояснив, що з поліцейським відбулась сварка після того як останній в категоричній формі висунув йому вимогу надати документи, що посвідчують особу, яких він при собі не мав, що викликало в нього обурення та відповідну негативну реакцію на таку вимогу. При цьому бійки він не вчиняв.

Мотиви суду та оцінка наданих сторонами доказів

Відповідно до ч. 2 ст. 7 КУпАП провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності, а згідно з ст. 245 КУпАП, завданнями провадження у справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності зі законом.

Статтею 280 КУпАП встановлено, що орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до вимог закону формулювання суті правопорушення повинно бути чітким і конкретним, із зазначенням місця, часу, способу вчинення його, мотивів і форми вини, а висновки суду щодо оцінки доказів мають вказуватись у вигляді точних і категоричних суджень, які виключали б сумніви з приводу достовірності доказів на обґрунтування висновку про винуватість особи.

Згідно з вимогами ст. 256 КУпАП, у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються: дата і місце його складення, посада, прізвище, ім`я, по батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності (у разі її виявлення); місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих, якщо вони є; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості, необхідні для вирішення справи. Якщо правопорушенням заподіяно матеріальну шкоду, про це також зазначається в протоколі.

Ці вимоги закону ініціатором складення протоколу не дотримані в повній мірі.

Об`єктивна сторона правопорушення, передбаченого вказаною статтею, полягає у нецензурній лайці в громадських місцях, образливому ставленні до громадян та інших діях, що порушують громадський порядок і спокій громадян. Зокрема, це нецензурна лайка у громадських місцях, під якою необхідно розуміти найбільш цинічні лайки, що належать, як правило, до сфери статевих відносин, непристойні висловлювання, один із найогидніших різновидів словесної брутальності. Іншою формою цього правопорушення є образливе ставлення до громадян, під яким необхідно розуміти докучливу поведінку, пов`язану з образливими діями, що зневажають честь і гідність людини та утискають будь-чию волю, до того ж у грубій розв`язній манері.

До інших проявів дрібного хуліганства необхідно віднести: насильницьке вторгнення в громадські місця всупереч забороні певних осіб, які слідкують за порядком; безпідставне порушення спокою громадян телефонними дзвінками, лихослів`я по телефону; співання непристойних пісень; вигуки, свист під час демонстрації кінофільмів; ґвалт, крики з хуліганських мотивів біля вікон громадян у нічний час; справляння природних потреб у не відведених для цього місцях; поява у громадському місці в оголеному вигляді; самовільна без потреби зупинка комунального транспорту; нанесення непристойних малюнків на тротуари, стіни, паркани, двері чи вчинення написів нецензурного змісту; неправдиве повідомлення про смерть родичів, знайомих, якщо це не призвело до тяжких наслідків; грубе порушення черг, яке супроводжується ображанням громадян та проявленням неповаги до них; знищення або пошкодження з хуліганських мотивів якого-небудь майна у незначних розмірах тощо.

Обов`язковою ознакою об`єктивної сторони цього правопорушення є місце його скоєння, а саме громадське місце, яке дістало законодавче визначення як частина (частини) будь-якої будівлі, споруди, яка доступна або відкрита для населення вільно, чи за запрошенням, або за плату, постійно, періодично або час від часу, зокрема під`їзди, а також підземні переходи, стадіони.

Суб`єктивна сторона правопорушення характеризується наявністю вини у формі прямого або непрямого умислу. Особа усвідомлює, що її дії протиправні, вона передбачає, що в результаті їх здійснення будуть порушені громадський порядок і прагне до цього. Елементом суб`єктивної сторони дрібного хуліганства є також мотив задоволення індивідуальних потреб самоствердження шляхом ігнорування гідності інших людей.

Всупереч зазначеному, ініціатор складення протоколу та притягнення особи до адміністративної відповідальності не виклав в протоколі цих складових елементів правопорушення.

Суть викладеного ним в Протоколі не відповідає ознакам складу адміністративного правопорушення, зазначеним у статті 173 КУпАП, що порушує право на захист особи, яка притягається до адміністративної відповідальності.

В Протоколі не зазначено мотивів дій особи, не розкрито не лише змісту порушення громадського порядку, а й не констатується факт такого порушення, що є недопустимим, оскільки відповідальність повинна наступати за конкретно вчинене діяння, що слідує із змісту ч. 1 ст. 9 КУпАП, якою визначено поняття адміністративного правопорушення.

Так, із пояснень ОСОБА_1 , наданих у судовому засіданні, слідує, що неприязні стосунки між ним та поліцейськими виникли не на грунті проявів неповаги до них із хуліганських спонукань з боку ОСОБА_1 , а через їх бажання отримати від нього документи, що посвідчують особу, яких у нього на той час фактично не було, за відсутності доказів протилежного. Саме через це виникла сварка, в процесі якої той, використовуючи ненормативну лексику, і висловив своє обурення зазначеними діями.

Отже, судом установлено, що з боку ОСОБА_1 не вчинювались дії, які б містили ознаки дрібного хуліганства, а конфлікт, який виник між особами, відбувся з інших причин і не пов`язаний з хуліганським мотивом. Тому вживання ним ненормативної лексики, висловлювання погроз на адресу осіб, які намагалися вчинити дії, законність яких викликає сумнів, на думку суду, не є проявом хуліганських дій і спонукань, а тому ОСОБА_1 не може нести відповідальність за вчинення дрібного хуліганства. Крім того, про будь-які прояви хуліганських мотивів чи дій ОСОБА_1 не зазначається і в протоколі про вчинення ним адміністративного правопорушення, що також дає підстави суду стверджувати про відсутність підстав для притягнення особи до адміністративної відповідальності за вчинення дрібного хуліганства.

До того ж, в матеріалах справи відсутні докази вчинення ОСОБА_1 не лише хуліганства, а й спричинення шкоди та вчинення інкримінованих йому дій. До протоколу також не додано будь-яких об`єктивних доказів, які б безперечно свідчили про вчинення порушником зазначеного вище діяння, що свідчить про відсутність в його діях складу інкримінованого йому правопорушення.

Відповідно до положень ст. 251 КУпАП, доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до п. 1 ст. 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.

Керуючись статтями 283 та 284 КУпАП,

п о с т а н о в и в :

Закрити справу відносно ОСОБА_1 на підставі п. 1 ст. 247 КУпАП за відсутністю події і складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП.

Постанова може бути оскаржена до Полтавського апеляційного суду через Октябрський районний суд м. Полтави протягом десяти днів з дня її винесення.

Суддя А. Г. Савченко