20.07.2021 Справа № 756/7333/21
ОБОЛОНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД МІСТА КИЄВА
Справа № 756/7333/21
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

20.07.2021 Оболонський районний суд міста Києва у складі головуючого судді Касьян А.В., розглянувши справу про адміністративне правопорушення стосовно ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, жителя АДРЕСА_1 ),

за ст. 124 КУпАП,

в с т а н о в и в:

22.04.2021 о 19:40 водій ОСОБА_1 , керуючи транспортним засобом (сідловий тягач) DAF XF105.460 (д.н.з. НОМЕР_1 ) з напівпричепом марки SCHMITZ S 01 (д.н.з. НОМЕР_2 ) по просп. Бандери, 8 у м. Києві, будучи неуважним, не дотримався безпечного бокового інтервалу та скоїв зіткнення з транспортним засобом марки FORD Focus (д.н.з. НОМЕР_3 ) під керуванням ОСОБА_2 , який рухався в попутному напрямку, чим порушив вимоги пункту 13.1. Правил дорожнього руху, за що відповідальність передбачена ст. 124 КУпАП.

У результаті дорожньо-транспортної пригоди транспортні засоби отримали механічні пошкодження.

Будучи неодноразово належним чином повідомлений про дату, час і місце розгляду матеріалів справи про адміністративне правопорушення, ОСОБА_1 для дачі пояснень про обставини справи жодного разу в судові засідання, призначені на 10.06.2021, 30.06.2021 та 20.07.2021, не з`явився.

12.07.2021 на офіційну електронну пошту суду надійшло клопотання ОСОБА_1 про проведення судового засідання в режимі відеоконференції. При цьому, вказане клопотання не містить належного обґрунтування щодо неможливості прибуття в судове засідання. Крім того, направив до суду клопотання про звільнення його від адміністративної відповідальності на підставі ст. 277 КУпАП.

За змістом рішення Конституційного Суду України від 13.12.2011 № 17-рп/2011 у справі № 1-9/2011 вжиття заходів для прискорення процедури розгляду справ є обов`язком не тільки держави, а й осіб, які беруть участь у справі.

Європейський суд з прав людини (далі - ЄСПЛ) неодноразово зазначав у своїх рішеннях, що сторони у розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатися про стан відомого їм судового провадження (рішення у справах «Олександр Шевченко проти України» від 26.04.2007, «Пономарьов проти України» від 03.04.2008, «Каракуця проти України» від 16.05.2017).

Учасники судового процесу повинні добросовісно користуватися процесуальними правами. Зловживання процесуальними правами не допускається.

ЄСПЛ, зокрема, в частині обґрунтування висновку про обов`язок сторони належним чином використовувати процесуальні права, акцентується увага обов`язку учасника процесу демонструвати готовність брати участь у всіх етапах розгляду, що мають безпосереднє відношення до нього, та недопустимості зневілювання ключового принципу верховенства права у випадках, коли поведінка учасників судового розгляду свідчить про умисний характер їх дій, направлений на невиправдане затягування процесу чи зловживання своїм процесуальним правом (§35 рішення у справі «Юніон Аліментаріа Сандерс С. А. проти Іспанії» від 07.07.1989), оскільки в силу вимог ч. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі - Конвенція), обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням ч. 1 ст. 6 зазначеної Конвенції (§66-69 рішення Європейського суду з прав людини від 08.11.2005 у справі «Смірнова проти України»).

У рішенні від 10.07.1984 у справі «Гінчо проти Португалії» ЄСПЛ передбачив, що держави-учасниці Ради Європи зобов`язані організовувати свою правову систему таким чином, щоб забезпечити додержання положень п. 1 ст. 6 Конвенції та вимог щодо судового розгляду упродовж розумного строку.

З огляду на неодноразову неявку ОСОБА_1 в судові засідання, призначені на 10.06.2021, 30.06.2021, враховуючи неодноразове належне повідомлення йому про дату, час і місце розгляду справи, вважає, що вказані дії ОСОБА_1 направлені на затягування розгляду справи з метою уникнення адміністративної відповідальності, а тому суд, з огляду на положення ст. 268 КУпАП, вважає за можливе розглянути справу за відсутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності.

Дослідивши докази, що містяться в матеріалах справи про адміністративне правопорушення, а також докази, долучені стороною захисту в судовому засіданні, оцінивши їх за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю, суд дійшов наступного висновку.

Відповідно до положень ст. 9 цього Кодексу адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Положеннями ст. 251 КУпАП передбачено, що доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються, зокрема, протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, речовими доказами та іншими документами.

З матеріалів справи вбачається, що винуватість ОСОБА_1 підтверджується безпосередньо дослідженими в судовому засіданні доказами, що містяться у справі про адміністративне правопорушення, зокрема:

- даними, що містяться у протоколі про адміністративне правопорушення серії ААБ №196887 від 22.04.2021. Протокол сумніву у суду не викликає, оскільки складений відповідно до вимог статей 254, 256 КУпАП.

Крім того, у протоколі зазначено про роз`яснення особі, яка притягається до адміністративної відповідальності, прав та обов`язків, передбачених ст. 63 Конституції України, а також положень ст. 268 КУпАП. У графі «Пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, по суті правопорушення» зазначено «с протоколом не згоден, под. не нарушал по пункту 13.1. Пояснення надам суду».

Своїм підписом ОСОБА_1 підтвердив, що зі змістом протоколу ознайомлений. Матеріали справи не містять будь-яких інших пояснень особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, з приводу незгоди з його змістом. Жодних заяв, зауважень чи скарг при оформленні протоколу чи після його оформлення ОСОБА_1 не заявляв, мотивів не згоди з протоколом не зазначив.

- даними, що містяться в схемі ДТП від 22.04.2021, складеної з дотриманням вимог пункту 4 розділу ІХ Інструкції з оформлення поліцейськими матеріалів про адміністративні правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, зафіксовані не в автоматичному режимі, затвердженою наказом Міністерства внутрішніх справ України від 07.11.2015 №1395 (далі - Інструкція №1395);

- поясненнями водія транспортного засобу марки FORD Focus ОСОБА_2 ;

- поясненнями водія транспортного засобу марки DAF XF105.460 ОСОБА_1 ..

Невизнання ОСОБА_1 своєї винуватості у вчиненні адміністративного правопорушення, суд не бере до уваги та вважає зазначену позицію ОСОБА_1 такою, що обрана як спосіб захисту з метою уникнення від адміністративної відповідальності, оскільки повністю спростовуються встановленими в ході судового розгляду обставинами, а також вищевказаними доказами, що містяться в матеріалах справи про адміністративне правопорушення.

Разом з тим, відповідно до ч. 2 ст. 38 КУпАП, адміністративне стягнення може бути накладено не пізніше, як через три місяці з дня вчинення правопорушення, а при триваючому правопорушенні - три місяці з дня його виявлення. Враховуючи, що датою вчинення адміністративного правопорушення є 22.04.2021, відтак, доводи ОСОБА_1 про закінчення строку притягнення до адміністративної відповідальності станом на дату розгляду справи суд вважає неспроможними.

На підставі викладеного, суд вважає доведеною винуватість та кваліфікує дії ОСОБА_1 за ст. 124 КУпАП, як «порушення учасниками дорожнього руху правил дорожнього руху, що спричинило пошкодження транспортних засобів» та вважає за необхідне накласти на ОСОБА_1 адміністративне стягнення відповідно до санкції норми вказаної норми.

Положеннями ст. 401 КУпАП передбачено, що у провадженні по справі про адміністративне правопорушення у разі винесення судом (суддею) постанови про накладення адміністративного стягнення сплачується судовий збір особою, на яку накладено таке стягнення. Розмір і порядок сплати судового збору встановлюється законом.

Відповідно до п. 5 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» у разі ухвалення судом постанови про накладення адміністративного стягнення ставка судового збору встановлюється у розмірі 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб. Вичерпний перелік осіб, які звільняються від сплати судового збору, наведений у ст. 5 вказаного Закону.

Керуючись статтями 401, 124, 221, 276-280, 283-287, 289 КУпАП, ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», суд -

п о с т а н о в и в:

ОСОБА_1 визнати винуватим у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 124 КУпАП, та застосувати до нього адміністративне стягнення у виді штрафу на користь держави в розмірі п`ятдесяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 850 (вісімсот п`ятдесят) грн.

Стягнути з ОСОБА_1 судовий збір на користь держави за винесення постанови про накладення адміністративного стягнення в сумі 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 454 (чотириста п`ятдесят чотири) грн.

Постанова може бути оскаржена до Київського апеляційного суду через Оболонський районний суд міста Києва протягом десяти днів з дня її винесення.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Строк пред`явлення постанови до виконання - три місяці.

Суддя А.В. Касьян