Справа № 331/3130/21
Провадження № 3/331/1327/2021
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22 липня 2021 року м. Запоріжжя

Суддя Жовтневого районного суду м. Запоріжжя Кольц Д.М., розглянувши матеріали, що надійшли з Головного управління ДПС у Запорізькій області за протоколом №1789 від 08.06.2021 року про притягнення до адміністративної відповідальності: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, працюючого директором ТОВ «ПРОМЕЛЕКТРОНІКА», що мешкає за адресою: АДРЕСА_1 , за ч.1 ст.163-1 Кодексу України про адміністративні правопорушення,

ВСТАНОВИВ:

Згідно протоколу про адміністративне правопорушення №1789 від 08.06.2021 року директор ТОВ «ПРОМЕЛЕКТРОНІКА» ОСОБА_1 вчинив наступне адміністративне правопорушення :

-п.п.134.1.1.п. 134.1 ст. 134, п.135.1. ст.135 розділу ІІІ з врахуванням вимог п.44.1, п.44.2 ст. 44 Податкового кодексу України №2755-VІ від 02.12.2010 р. (із змінами та доповненнями), Закону України «Про бухгалтерський облік та фінансову звітність в Україні» від 16.07.1999 №996 XIV, П)С)БО 16 «Витрати», в результаті чого ТОВ «ПРОМЕЛЕКТРОНІКА» встановлено заниження податку на прибуток підприємств всього в сумі 54780805 грн за період з 2017 по 2020 рік;

-п.198.1, п.198.2, п.198.5, п.198.6 ст. 198, п.200.1 ст. 200, п.201.10 ст. 201 Податкового кодексу України від 02.12.2010 №2755-VІ (із змінами та доповненнями), в результаті чого підприємством ТОВ «ПРОМЕЛЕКТРОНІКА» встановлено заниження податку на додану вартість, що підлягає сплаті до бюджету на загальну суму 57133113 грн за період з січня 2017 року по грудень 2020 року;

-пп.267.1.1 п.267.1, пп.267.2.1 п.267.2, п.267.4, 267.6.4, пп.267.8.1 п.267.8 ст. 267 Податкового кодексу України №2755-VІ від 02.12.2010 р. в частині не перерахування до бюджету транспортного податку у загальній сумі 33333,3 грн, в тому числі по періодах за 2017 рік на суму 8333,3 грн, за 2018 рік на суму 25000 грн., та п.120.1 ст. 120 Податкового кодексу України №2755-VІ від 02.12.2010 р. у частині неподання платником податків податкових декларацій (розрахунків) за 2017 рік, 2018 рік;

-п.63.3 ст. 63, п.117.1 ст. 117 Податкового кодексу України №2755-VІ від 02.12.2010 р. (із змінами та доповненнями), п.8.4 Порядку здійснення такого повідомлення про об`єкти оподаткування визначений Порядком обліку платників податків і зборів, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 19.12.2011 №1588 ТОВ «ПРОМЕЛЕКТРОНІКА» не надано повідомлення про об`єкти оподаткування або об`єкти, пов`язані з оподаткуванням або через які провадиться діяльність за формою N 20-ОПП,

чим вчинив адміністративне правопорушення, відповідальність за яке передбачена ч. 1 ст. 163-1 КУпАП.

В судове засідання ОСОБА_1 не з`явився, був повідомлений про день та час розгляду справи судом належним чином. Надав суду письмові пояснення, відповідно до яких вину у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 163-1 КУпАП не визнає та просить закрити провадження по справі за відсутності складу адміністративного правопорушення виходячи з наступного.

Так ОСОБА_1 в письмових поясненнях зазначає, що співробітниками ГУДПС в Запорізькій області було складено акт за результатами документальної позапланової перевірки ТОВ «ПРОМЕЛЕКТРОНІКА» 28.04.2021 року, акт був складений без участі посадових осіб підприємства. На час розгляду справи докази щодо отримання вказаного акту ОСОБА_1 в матеріалах справи відсутні. ТОВ «ПРОМЕЛЕКТРОНІКА» з результатами перевірки не погодилося, у встановлені законом терміни суб`єктом господарювання подано до ГУ ДПС України в Запорізькій області заперечення до акту перевірки за вих. №299 від 21.05.2021. В силу зазначених обставин висновки викладені в акті, є неузгодженими, оскільки платник податків, що оскаржує рішення податкового органу за законом не може бути визнаним винуватим в порушенні податкового зобов`язання, за ознаками якого винесено оскаржуване рішення. Таким чином, в порушення вимоги п. 86.7 ст. 86 Податкового кодексу, працівниками ГУ ДПС в Запорізькій області було не дотримано строку 10 робочих днів з дня отримання акту для подачі своїх письмових пояснень та заперечень. Окрім цього, не знаючи про наявність протоколу, складеного відносно ОСОБА_1 , підприємство ТОВ «ПРОМЕЛЕКТРОНІКА» скориставшись своїм правом, не погодившись із актом перевірки, та в строки передбачені Податковим кодексом, з додержанням 10 робочих днів, 21.05.2021 подало свої заперечення щодо акту перевірки від 28.04.2021 року.

Окрім цього, ОСОБА_1 в своїх письмових запереченнях вказує на те, що зі змісту протоколу вбачається, що підставою для його складання став лише Витяг з акту перевірки №3166/08-01-07-03/24510970, жодних інших доказів в матеріалах справи немає, таким чином усі сумніви щодо доведеності вини повинні тлумачитись на користь особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, адже, на думку ОСОБА_1 , в матеріалах справи відсутні докази, які б відповідали критерію «поза розумним сумнівом».

Вивчивши матеріали справи, суд приходить до наступного висновку.

Пунктом 61.1 статті 61 Податкового кодексу України встановлено, що податковим контролем є система заходів, що вживаються контролюючими органами та координуються центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику, з метою контролю правильності нарахування, повноти і своєчасності сплати податків і зборів, а також дотримання законодавства з питань регулювання обігу готівки, проведення розрахункових та касових операцій, патентування, ліцензування та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи.

Способом здійснення податкового контролю є, зокрема, здійснення перевірок щодо дотримання законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, у порядку, встановленому законами України, що регулюють відповідну сферу правовідносин (пп. 62.1.3 п. 62.1. ст. 62 Податкового кодексу України)

У разі незгоди платника податків з висновками перевірки чи фактами і даними, викладеними в акті (довідці), платник податків згідно з п. 86.7. ст. 86 Податкового кодексу України має право подати свої заперечення та додаткові документи і пояснення.

Такі заперечення, додаткові документи і пояснення є невід`ємною частиною матеріалів перевірки, та розглядаються комісією такого контролюючого органу з питань розгляду заперечень та пояснень до актів перевірок (далі - комісія з питань розгляду заперечень), яка є постійно діючим колегіальним органом контролюючого органу.

При розгляді матеріалів перевірки контролюючим органом досліджуються всі наявні фактичні дані, що стосуються предмета розгляду, у тому числі документи, надані платником податків або витребувані у нього, письмові та усні пояснення платника податку, інші фактичні дані, що наявні або доступні контролюючому органу.

За результатами розгляду матеріалів перевірки комісія з розгляду заперечень приймає висновок, що є невід`ємною частиною матеріалів перевірки.

В подальшому, як встановлено пп. 86.7.5. п. 86.7. ст. 86 Податкового кодексу України на підставі висновку комісії контролюючого органу з питань розгляду заперечень посадовими (уповноваженими) особами контролюючого органу виноситься податкове повідомлення-рішення.

За результатами перевірки у випадках, встановлених п. 58.1. ст. 58 Податкового кодексу України, контролюючий орган виносить податкові повідомлення-рішення, які згідно з п. 56.1 ст.56 Податкового кодексу України можуть бути оскаржені в адміністративному або судовому порядку.

Протягом розгляду контролюючим органом вищого рівня скарги платника податків на рішення контролюючого органу згідно з п. 56.15 ст. 56 ПКУ сума грошового зобов`язання, що оскаржується, вважається неузгодженою, а днем узгодження грошового зобов`язання платника податків вважається день закінчення процедури адміністративного оскарження (абзац другий п.п. 56.17.5 ст. 56 Податкового кодексу України).

Отже, з метою дотримання балансу між публічними і приватними інтересами, у тому числі дотримання прав платників податків на захист своїх прав та інтересів, Податковим кодексом України встановлено умови та порядок оформлення результатів перевірок, а також прийняття контролюючими органами рішень та їх узгодження.

Таким чином, висновки, викладені в акті перевірки, є відображенням дій працівників контролюючого органу з виконання податкового контролю та їх результатів, але самі собою такі висновки не породжують правових наслідків для платника податків.

Порушення встановленого законом порядку ведення податкового обліку, засвідчене податковим органом внаслідок податкової перевірки, може утворювати закінчений склад винного і караного правопорушення лише за умови та з моменту наявності узгоджених податкових повідомлень-рішень, що підтверджуватимуть наведені факти.

Таким чином, до закінчення процедури оскарження податкових повідомлень-рішень, винесених на підставі акту перевірки, результати перевірки не можуть бути підставою для висновків щодо наявності в діях відповідальних осіб порушень вимог податкового законодавства.

Згідно з ч. 1 ст. 163-1 КУпАП відповідальність настає у разі відсутності податкового обліку, порушення керівниками та іншими посадовими особами підприємств, установ, організацій встановленого законом порядку ведення податкового обліку, у тому числі неподання або несвоєчасне подання аудиторських висновків, подання яких передбачено законами України.

Відповідно до п.12.,п.13 Інструкції з оформлення органами доходів і зборів матеріалів про адміністративні правопорушення, затвердженої наказом Мінфіну №566 від 27.07.2016, у разі неможливості складання протоколу за місцем вчинення адміністративного правопорушення протокол складається в органі доходів і зборів. Особа, яка притягається до адміністративної відповідальності, запрошується до органу доходів і зборів для складання та підписання протоколу. У запрошенні зазначаються дата, час та місце складання протоколу. Запрошення вважається належним чином врученим, якщо воно надіслано за адресою (місцезнаходженням, податковою адресою) особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, рекомендованим листом з повідомленням про вручення або вручено особисто такій особі. У разі неявки особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, у визначений у запрошенні час складається акт довільної форми, який засвідчує факт такої неявки.

Судом було встановлено, що працівниками ГУ ДПС у Запорізькій області було складено за фактом перевірки ТОВ «ПРОМЕЛЕКТРОНІКА» акт від 28.04.2021, який було відіслано на адресу розташування підприємства. Акт ТОВ «ПРОМЕЛЕКТРОНІКА» було отримано 12.05.2021, що підтверджується копією повідомлення про вручення, та не заперечується в письмових поясненнях ОСОБА_1 .. Не витримавши 10 денний інтервал щодо отримання заперечень чи пояснень після отримання підприємством акту, співробітниками ГУ ДПС у Запорізькій області було складено акт про неявку до контролюючого органу та протокол відносно ОСОБА_1 ..

Таким чином працівниками ГУ ДПС у Запорізькій області було не дотримано права на захист.

Окрім цього, суду були надані беззастережні докази того, що акт перевірки ТОВ «ПРОМЕЛЕКТРОНІКА» від 28.04.2021 оскаржується, що підтверджується скаргами на податкові повідомлення-рішення, які направлені на адресу Державної податкової служби України, та копіями опису вкладень з квитанціями відправки скарг.

Відтак, з урахуванням наведених вище норм Податкового кодексу України акт перевірки ТОВ «ПРОМЕЛЕКТРОНІКА» не є доказом наявності порушень в податковому обліку підприємства взагалі як події правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 163-1 КУпАП, та вчинення директором ОСОБА_1 таких порушень податкового обліку як підстава для притягнення його до відповідальності за ч. 1 ст. 163-1 КУпАП.

Таким чином, суд приходить до висновку, що під час судового розгляду не встановлено наявності належних та допустимих доказів вини ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 163-1 КУпАП.

Стаття 62 Конституції України закріплює положення, що відображають сутність презумпції невинуватості, зокрема й те, що обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Крім того, у справі «Малофєєва проти Росії», серед іншого зазначено, що у випадку, коли викладена в протоколі фабула адміністративного правопорушення не відображає всіх істотних ознак складу правопорушення, суд не має права самостійно редагувати її, а так само не може відшукувати докази на користь обвинувачення, оскільки це становитиме порушення права на захист (особа не може належним чином підготуватися до захисту) та принцип рівності сторін процесу (оскільки особа має захищатися від обвинувачення, яке підтримується не стороною обвинувачення, а фактично судом).

В той же час, у справі «Barbera, Messegu and Jabardo v. Spain» від 06.12.1998 (п. 146) Європейський суд з прав людини встановив, що принцип презумпції невинності вимагає серед іншого, щоб, виконуючи свої обов`язки, судді не починали розгляд справи з упередженої думки, що особа скоїла правопорушення, яке ставиться їй в провину; всі сумніви, щодо її винуватості повинні тлумачитися на користь цієї особи.

Верховний Суд у постанові від 08.07.2020 р. у справі №463/1352/16-а вказав на те, що у силу принципу презумпції невинуватості, що підлягає застосуванню у справах про адміністративні правопорушення, всі сумніви щодо події порушення та винності особи, що притягується до відповідальності, тлумачаться на її користь. Недоведені подія та вина особи мають бути прирівняні до доведеної невинуватості цієї особи.

На підставі вищевикладеного, вважаю, що в діях ОСОБА_1 відсутній склад адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 163-1 КУпАП.

Відповідно п.1 ч.1 ст.247 провадження по справі про адміністративне правопорушення підлягає закриттю за відсутністю складу адміністративного правопорушення.

За таких обставин, провадження в справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 підлягає закриттю.

Керуючись ст. 247, 163-1, 283, 284 КУпАП ,-

ПОСТАНОВИВ:

Провадження по адміністративній справі про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 163-1 КУпАП, закрити у зв`язку з відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена до Запорізького апеляційного суду, через Жовтневий районний суд м. Запоріжжя, протягом десяти днів з дня винесення постанови.

Суддя Д.М. Кольц