Справа № 644/6645/21
Провадження № 3/644/1574/21
П О С Т А Н О В А

Іменем України

04 серпня 2021 р. Харків

04 серпня 2021 року Орджонікідзевський районний суд м. Харкова у складі головуючого судді Глібко О.В., за участю секретаря- Книшенко А.С., потерпілого- ОСОБА_1 , захисника- Картавих М.І., розглянувши у відкритому судовому засіданні матеріали по справі про адміністративне правопорушення про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_2 , заступника начальника Управління соціального захисту населення адміністрації Індустріального району Харківської міської ради,

- за ч. 2 ст. 212-3 КУпАП,

В С Т А Н О В И В :

На адресу суду 19.07.2021 року надійшов протокол про адміністративне правопорушення від 13.07.2021 року, складений головним спеціалістом Відділу регіонального представництва в східних областях Секретаріату Уповноваженого Верховної Ради з прав людини, відносно ОСОБА_2 за ч. 2 ст. 212-3 КУпАП.

Судом встановлено, що в провадженні Уповноваженого Верховної Ради України з прав людини перебуває звернення ОСОБА_1 від 14.06.2021 року щодо порушення посадовими особами Управління соціального захисту населення адміністрації Індустріального району Харківської міської ради його права на інформацію.

Особа, яка притягається до адміністративної відповідальності ОСОБА_2 в судове засідання через канцелярію суду подала письмові пояснення, в яких просила закрити адміністративну справу відносно неї, в зв`язку з порушеннями під час складання протоколу та відсутністю в діях складу правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 212-3 КУпАП.

В судовому засіданні ОСОБА_1 заявив клопотання витребувати у особи, яка притягається до адміністративної відповідальності ОСОБА_2 , заступника начальника Управління соціального захисту населення адміністрації Індустріального району Харківської міської ради, наступні відомості: дату народження ОСОБА_2 , відомості щодо реєстрації місця проживання ОСОБА_2 , індивідуальний податковий номер ОСОБА_2 .

Захисник Картавих М.І. просила визнати винною ОСОБА_2 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 212-3 КУпАП та притягти її до адміністративної відповідальності. Клопотання ОСОБА_1 підтримала.

Перевіривши матеріали про адміністративне правопорушення, судом встановлено наступне.

Виходячи зі змісту ст. ст. 7, 254, 279 КУпАП, розгляд справи про адміністративне правопорушення здійснюється щодо правопорушника та в межах протоколу про адміністративне правопорушення, який є єдиною підставою для притягнення особи до адміністративної відповідальності. Протокол про адміністративне правопорушення як підстава для притягнення особи до відповідальності та один із засобів доказування у будь-якому разі повинен відповідати вимогам ст. 256 КУпАП.

За змістом ст. 254 КУпАП про вчинення адміністративного правопорушення складається протокол уповноваженою на те посадовою особою. Протокол про адміністративне правопорушення, у разі його оформлення, складається у двох екземплярах, один з яких під розписку вручається особі, яка притягається до адміністративної відповідальності.

Відповідно до ст. 256 КУпАП у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються: дата і місце його складення, посада, прізвище, ім`я, по батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності (у разі її виявлення); місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих, якщо вони є; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості, необхідні для вирішення справи. Якщо правопорушенням заподіяно матеріальну шкоду, про це також зазначається в протоколі. Протокол підписується особою, яка його склала, і особою, яка притягається до адміністративної відповідальності; при наявності свідків і потерпілих протокол може бути підписано також і цими особами.

У разі відмови особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, від підписання протоколу, в ньому робиться запис про це. Особа, яка притягається до адміністративної відповідальності, має право подати пояснення і зауваження щодо змісту протоколу, які додаються до протоколу, а також викласти мотиви свого відмовлення від його підписання.

При складенні протоколу особі, яка притягається до адміністративної відповідальності, роз`яснюються її права і обов`язки, передбачені статтею 268 цього Кодексу, про що робиться відмітка у протоколі.

Механізм складання уповноваженими особами Секретаріату Уповноваженого Верховної Ради України з прав людини (далі - уповноважені особи) протоколів про адміністративні правопорушення, що передбачені, зокрема, статтями 212-3 Кодексу України про адміністративні правопорушення, визначається Порядком оформлення матеріалів про адміністративні правопорушення, затвердженим наказом Уповноваженого Верховної Ради України з прав людини 16.02.2015 № 3/02-15 (зі змінами згідно з наказом Уповноваженого 14.02.2018 № 3/02-18) (далі Порядок).

Відповідно до п. 2.5, 2.6 Порядку, особа, щодо якої складено протокол про адміністративне правопорушення, має бути ознайомлена з її правами і обов`язками, передбаченими статтею 268 Кодексу України про адміністративні правопорушення та статтею 63 Конституції України, про що зазначається у протоколі.

Особі, щодо якої складається протокол про адміністративне правопорушення, пропонується надати письмове пояснення та зауваження по суті вчиненого правопорушення. Пояснення та зауваження або включаються до протоколу, або додаються до протоколу окремо. У разі відмови особи, щодо якої складається протокол про адміністративне правопорушення, від надання пояснень та зауважень по суті вчиненого правопорушення, уповноважена особа вносить до нього відповідний запис.

Пунктами 2.8, 2.9, 2.11, 2.12, 2.13 вказаного Порядку визначено, що протокол про адміністративне правопорушення складається у двох примірниках. Другий примірник протоколу під розписку вручається особі, яка притягується до адміністративної відповідальності. У разі, якщо особа, щодо якої складено протокол про адміністративне правопорушення, відмовляється від ознайомлення з таким протоколом, або в неї відсутні зауваження щодо змісту протоколу уповноважена особа, що складає протокол, робить про це відповідний запис у протоколі, який засвідчується підписом уповноваженої особи.

Уповноважена особа або регіональний координатор має право запрошувати особу, що притягається до адміністративної відповідальності, з метою отримання пояснень та ознайомлення її з протоколом про адміністративне правопорушення, а також інших осіб для отримання від них усних або письмових пояснень щодо обставин, що перевіряються у справі.

Протокол підписується особою, яка його склала, і особою, яка притягується до адміністративної відповідальності. При наявності свідків протокол може бути підписано також і цими особами.

У разі відмови особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, від підписання протоколу, в ньому робиться запис про це. Особа, яка притягається до адміністративної відповідальності, має право викласти мотиви свого відмовлення від його підписання, які додаються до протоколу.

Другий примірник складеного протоколу та копії інших матеріалів, що підтверджують факт вчинення адміністративного правопорушення, рекомендованим листом із зворотним повідомленням про вручення та з описом вкладення протягом 10 календарних днів разом із супровідним листом в конверті з позначкою "особисто" направляються особі, щодо якої складено протокол про адміністративне правопорушення, у разі якщо вказана особа:- відмовляється від отримання другого примірника протоколу,- не з`являється для ознайомлення з протоколом.

Відміткою про вручення другого примірника протоколу про адміністративне правопорушення у цьому випадку є підпис на зворотному повідомленні про вручення, датою вручення є дата, зазначена на цьому повідомленні.

Однак, всупереч наведеному, в матеріалах справи відсутні дані про те, що особі, відносно якої складено протокол про адміністративне правопорушення від 13.07.2021 року, були роз`яснені її процесуальні права.

В матеріалах справи відсутня інформація щодо вручення ОСОБА_2 другого примірника складеного протоколу та копій інших матеріалів, доданих до нього, що передбачено п. 2.13 Порядку.

Долучені до протоколу про адміністративне правопорушення накладна та опис вкладення до листа не свідчать беззаперечно про те, що ОСОБА_2 отримала направлений лист-повідомлення та протокол про адміністративне правопорушення, передбачене ч. 2 ст. 212-3 КУпАП, що не можна розцінювати як належне вручення протоколу про адміністративне правопорушення.

Крім того, із диспозиції ч. 2 ст. 212-3 КУпАП, яка ставиться у провину ОСОБА_2 , вбачається, що суб`єктом даного правопорушення може бути лише посадова особа.

В протоколі про адміністративне правопорушення зазначено, що ОСОБА_2 є заступником начальника Управління соціального захисту населення адміністрації Індустріального району Харківської міської ради.

Однак, до суду не надано належних доказів на підтвердження вказаних обставин, в той час як згідно ст. 251 КУпАП обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу. В протоколі не вказані анкетні відомості про особу, стосовно якої складено протокол, не вказана дата народження, адреса місця реєстрації або адреса її фактичного місця проживання.

Вищезазначені недоліки, допущені при складенні та оформленні адміністративного матеріалу, позбавляють суд можливості здійснити всебічне, повне і об`єктивне з`ясування всіх обставин правопорушення і, як наслідок, здійснити розгляд справи про адміністративне правопорушення та прийняти рішення по ній.

Відповідно до п. 2 ст. 278 КУпАП, під час підготовки до розгляду справи про адміністративне правопорушення суддя повинен перевірити, чи правильно складений протокол та інші матеріали справи про адміністративне правопорушення та чи витребувано необхідні додаткові матеріали, а також ст. 280 КУпАП, орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності.

При виявленні недоліків в протоколі чи інших матеріалах, які перешкоджають або роблять неможливим об`єктивний розгляд справи, особа, що проводить підготовку до його розгляду, повертає ці матеріали органу, що порушив адміністративне провадження.

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини притягнення особи до адміністративної відповідальності прирівнюється як застосування кримінального покарання, тобто як притягнення її до кримінальної відповідальності рішення ЄСПЛ у справі «Надточій проти України» від 15 травня 2008 року, де «Суд зазначає, що Уряд визнав карну кримінально-правову суть Кодексу про адміністративні правопорушення та його карний кримінально-правовий характер» (п. п. 17, 21). З урахуванням чого, суд при самостійному збиранні доказів вини особи у його вчиненні порушуватиме права особи, оскільки стає на сторону обвинувачення та не є неупередженим.

Відповідно до статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, яка ратифікована Законом України №475/97-ВР від 17.07.1997 р., кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

Положення ст. 6 ЄСПЛ щодо права на справедливий розгляд справи, з урахуванням практики її застосування Європейським судом з прав людини, поширюється також на справи про притягнення особи до адміністративної відповідальності (зокрема, «Lutz v. Germany», § 182; «Schmautzer v. Austria», «Malige v.France»).

Неможливість розгляду питання про притягнення особи до адміністративної відповідальності в умовах її повного усунення від провадження в адміністративній справі, що передувало розгляду справи про адміністративне правопорушення, прямо випливає з гарантій, передбачених в ст. 6 ЄСПЛ.

Відповідно до ст. 2 Закону України «Про захист персональних даних» відомості чи сукупність відомостей про фізичну особу, яка ідентифікована або може бути ідентифікована, є її персональними даними.

Частина 1 статті 10 Закону України «Про захист персональних даних» встановлює, що використання персональних даних передбачає будь-які дії володільця щодо обробки цих даних, дії щодо їх захисту, а також дії щодо надання часткового або повного права обробки персональних даних іншими суб`єктами відносин, пов`язаних із персональними даними, що здійснюються за згодою суб`єкта персональних даних чи відповідно до закону.

Відповідно до ст. 251 КУпАП доказами у справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі або в режимі фотозйомки (відеозапису), які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху та паркування транспортних засобів, актом огляду та тимчасового затримання транспортного засобу, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Отже, аналізуючи зміст статті 251 КУпАП суд приходить до висновку, що суддя за клопотанням учасника справи може витребувати лише конкретний доказ та в установлений законом спосіб. Законодавством не передбачена можливість суду зобов`язати посадову особу, яка притягається до адміністративної відповідальності надати стосовно себе персональні данні, і при цьому ця ж посадова особа, на яку було б покладено обов`язок надати документи, перебувала б під загрозою притягнення до відповідальності за невиконання цього рішення судді.

Постановою Пленуму Верховного Суду України за №14 від 23 грудня 2005 року визнано правильною практику судів, які вмотивованими постановами повертають протоколи про адміністративні правопорушення, складені без дотримання вимог, передбачених ст. 256 КУпАП, відповідному правоохоронному органу для належного оформлення. Крім того, врахована позиція ВССУ з розгляду цивільних і кримінальних справ, викладена у п.12 Постанови Пленуму від 17.10.2014 «Про деякі питання дотримання розумних строків розгляду судами цивільних, кримінальних справі справ про адміністративні правопорушення», згідно якої норми КУпАП не забороняють повернення протоколу про адміністративне правопорушення, складеного не уповноваженою на те посадовою особою або без додержання вимог статті 256 цього Кодексу, вмотивованою постановою суду для належного оформлення.

Таким чином, з огляду на викладене, суд не вбачає підстав для задоволення клопотання потерпілого ОСОБА_1 щодо витребування у ОСОБА_2 відомості про її персональні дані, більш того, КУпАП взагалі не передбачає такої можливості. Обов`язок оформлення протоколів у відповідності до ст. 256 КУпАП покладено на посадову особу, якою вони складені.

Разом з тим, суд вважає за необхідне протокол про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_2 за ч. 2 ст. 212-3 КУпАП повернути до відділу регіонального представництва в східних областях секретаріату уповноваженого Верховної Ради України з прав людини, для усунення недоліків та приведення його у відповідність до вимог чинного КУпАП.

Звертаю увагу на необхідність усунути зазначені недоліки в максимально стислі строки, оскільки відповідно до ст. 38 КУпАП, якщо справи про адміністративні правопорушення відповідно до цього Кодексу чи інших законів підвідомчі суду (судді), стягнення може бути накладено не пізніш як через три місяці з дня вчинення правопорушення, а при триваючому правопорушенні - не пізніш як через три місяці з дня його виявлення, крім справ про адміністративні правопорушення, зазначені у частині третій цієї статті.

На підставі викладеного і керуючись ст. ст. 256, 268 КУпАП, суддя, -

П О С Т А Н О В И В:

Адміністративний матеріал про притягнення ОСОБА_2 до адміністративної відповідальності за ч. 2 ст. 212-3 Кодексу України про адміністративні правопорушення повернути до Відділу регіонального представництва в східних областях Секретаріату Уповноваженого Верховної Ради України з прав людини, для усунення недоліків.

Постанова оскарженню не підлягає.

Суддя Глібко О. В.