Справа №: 310/6588/21
3/310/2799/21
ПОСТАНОВА

Іменем України

11 серпня 2021 року м. Бердянськ

Суддя Бердянського міськрайонного суду Запорізької області Богомолова Л.В., розглянувши адміністративний матеріал, який надійшов з Бердянського РВП ГУНП в Запорізькій області про притягнення до адміністративної відповідальності:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянин України, ФОП, мешкає за адресою: АДРЕСА_1 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_1 ,

у скоєнні правопорушення, передбаченого ст. 173 Кодексу України про адміністративні правопорушення,

ВСТАНОВИВ:

26 липня 2021 року на адресу Бердянського міськрайонного суду надійшов адміністративний матеріал, згідно якого, 09 липня 2021 року о 16 годині 30 хвилин ОСОБА_2 , знаходячись по АДРЕСА_1 вчинив конфлікт з ОСОБА_3 , в ході якого висловлювався нецензурною лайкою.

В судовому засіданні притягнутий ОСОБА_2 пояснив, що 09 липня 2021 року о 16 годині 30 хвилин ніякого конфлікту у нього з ОСОБА_3 не було, нецензурною лайкою він в його сторону не виражався, фізичну силу до нього не застосовував. Зауважив, що його сусід ОСОБА_3 інвалід та ходить з тростиною, тому він собі не міг дозволити підійняти руку на інваліда. Зауважив, що у нього є давній конфлікт з співмешканкою ОСОБА_3 та він підозрює, що це співмешканка підбила ОСОБА_3 написати на нього заяву.

Вислухавши пояснення ОСОБА_2 , вивчивши матеріали адміністративної справи, суд приходить до такого.

Згідно ст.245 КУпАП завданнями провадження у справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

Відповідно до положень ст.280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Згідно протоколу про адміністративне правопорушення серії ВАБ №594727 від 16 липня 2021 року, 09 липня 2021 року о 16 годині 30 хвилин ОСОБА_2 , знаходячись по АДРЕСА_1 вчинив конфлікт з ОСОБА_3 , в ході якого висловлювався нецензурною лайкою.

Так, обставини правопорушення повинні бути викладені в протоколі конкретно, з належним формулюванням складу адміністративного правопорушення у відповідності до змісту диспозиції статті (частини статті) КУпАП , що передбачає відповідальність за його вчинення.

Диспозицією ст. 173 КУпАП, яка ставиться у провину ОСОБА_2 , передбачена адміністративна відповідальність за дрібне хуліганство, тобто нецензурну лайку в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян. Тобто, адміністративна відповідальність за ст. 173 КУпАП настає тільки тоді, коли дії, перелічені у диспозиції статті, порушують громадський порядок і спокій громадян.

Об`єктом правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, є суспільні відносини саме у сфері громадського порядку, а для кваліфікації дій особи за цією статтею встановлення хуліганського мотиву є обов`язковим.

Об`єктивна сторона правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП, полягає у нецензурній лайці в громадських місцях, образливому ставленні до громадян та інших діях, що порушують громадський порядок і спокій громадян. Обов`язковою ознакою об`єктивної сторони цього правопорушення є місце його скоєння, а саме - громадське місце, яке отримало законодавче визначення як частина (частини) будь-якої будівлі, споруди, яка доступна або відкрита для населення вільно, чи за запрошенням, або за плату, постійно, періодично або час від часу, зокрема під`їзди, а також підземні переходи, стадіони (Закон України Про заходи щодо попередження та зменшення вживання тютюнових виробів і їх шкідливого впливу на здоров`я населення від 22.09.2005 p. № 2899-IV).

Суб`єктивна сторона правопорушення характеризується наявністю вини у формі прямого або непрямого умислу. Особа усвідомлює, що її дії протиправні, вона передбачає, що в результаті їх здійснення будуть порушені громадський порядок і прагне до цього. Елементом суб`єктивної сторони дрібного хуліганства є також мотив задоволення індивідуальних потреб самоствердження шляхом ігнорування гідності інших людей.

Як вбачається зі складеного відносно ОСОБА_2 протоколу про адміністративне правопорушення від 16 липня 2021 року, об`єктивну сторону інкримінованого правопорушення працівником поліції не було розкрито, що позбавляє суд можливості встановити обов`язкову ознаку за ст. 173 КУпАП - вчинення проступку у громадському місці.

Із матеріалів справи вбачається, що підставою для складання протоколу про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_2 була заява ОСОБА_3 про вчинення щодо нього протиправних дій.

Як вбачається із протоколу прийняття заяви про кримінальне правопорушення чи іншу подію від 09 липня 2021 року ОСОБА_3 вказав, що 09 липня 2021 року о 16 годині 30 хвилин біля його будинку ОСОБА_4 вдарив його один раз кулаком в область обличчя, погрожував, що спалить будинок та машину, ображав нецензурною лайкою.

В наданих поясненнях від 08.07.2021 року ОСОБА_3 пояснив, що 08.07.2021 року о 16-30 годині він зустрів свого сусіда ОСОБА_4 з будинку АДРЕСА_1 , який почав його звинувачувати в тому, що у нього вдома живуть гості з Дніпра та їх автомобіль гучно працює (прогорівший глушник) вже третій день, та вході даної розмови ОСОБА_4 вдарив його в обличчя рукою, після чого він впав та вдарився коліном. Зауважив, що ОСОБА_4 під час конфлікту допускав нецензурну лайку та погрожував фізичною розправою.

Крім того, з матеріалів справи не можливо встановити, що ОСОБА_2 дійсно виражався нецензурною лайкою, яка була направлена на адресу ОСОБА_5 , оскільки в матеріалах справи відсутні письмові пояснення свідків або відеозапис правопорушення.

Загалом матеріали про адміністративне правопорушення, відносно ОСОБА_2 складено однобічно, без конкретизації інкримінованого правопорушення.

Сам протокол про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_2 , без взаємозв`язку із іншими доказами, не може слугувати належними доказом про вчинення ОСОБА_2 адміністративного правопорушення передбаченого ст. 173 КУпАП.

Під час розгляду адміністративного протоколу встановлено наявність неприязних стосунків між ОСОБА_2 та співмешканкою ОСОБА_3 протягом тривалого часу.

Інших документів, крім пояснення ОСОБА_3 та ОСОБА_2 матеріали адміністративної справи не містять.

Відповідно до ст. 8 Конституції України, в Україні визнається і діє принцип верховенства права.

Конвенція про захист прав людини і основоположних свобод та Протоколи до неї є частиною національного законодавства України, відповідно до статті 9 Конституції України, як чинний міжнародний договір, згода на обов`язковість якого надана Верховною Радою України.

Згідно з приписами статті 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» від 23 лютого 2006 року суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Суду як джерело права.

У справах Малофєєва проти Росії ( Malofeyeva v.Russia , рішення від 30.05.2013, заява N 36673/04) та Карелін проти Росії ( Karelin v.Russia , заява N 926/08, рішення від 20.09.2016) ЄСПЛ, серед іншого, зазначив, що у випадку, коли викладена в протоколі фабула адміністративного правопорушення не відображає всіх істотних ознак складу правопорушення, суд не має права самостійно редагувати її, а так само не може відшукувати докази на користь обвинувачення, оскільки це становитиме порушення права на захист (особа не може належним чином підготуватися до захисту) та принципу рівності сторін процесу (оскільки особа має захищатися від обвинувачення, яке підтримується не стороною обвинувачення, а фактично судом).

Європейський суд з прав людини в своїх рішеннях, зокрема, у справах «Кобець проти України» від 14.02.2008 року, «Берктай проти Туреччини» від 08.02.2001 року, «Леванте проти Латвії» від 07.11.2002 року, неодноразово вказує, що оцінюючи докази, суд застосовує принцип доведення за відсутності розумних підстав для сумніву , що може бути результатом цілої низки ознак або достатньо вагомих, чітких і узгоджених між собою неспростовних презумпцій.

Відповідно до рішення Європейського суду з прав людини у справі «Бочаров проти України» (остаточне рішення від 17.06.2011), суд при оцінці доказів керується критерієм доведення поза розумним сумнівом. Проте таке доведення може випливати зі співіснування достатньо вагомих, чітких і узгоджених між собою висновків або подібних неспростовних презумпцій щодо фактів.

Відповідно до ст. 62 Конституції України ніхто не зобов`язаний доводити свою невинуватість у вчиненні злочину. Обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Відповідно до вимог п.1 ч.1 ст.247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриття, зокрема, в зв`язку з відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.

За таких обставин суд вважає, що в діях ОСОБА_2 відсутній склад та подія адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП, в зв`язку з чим провадження у справі щодо останнього на підставі п.1 ст.247 КУпАП підлягає закриттю.

На підставі викладеного, керуючись ст. 247 п.1 Кодексу України про адміністративні правопорушення,

ПОСТАНОВИВ:

Справу про адміністративне правопорушення у відношенні ОСОБА_1 за ст.173 Кодексу України про адміністративні правопорушення закрити за відсутністю складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена до Запорізького апеляційного суду через Бердянський міськрайонний суд протягом десяти днів з дня її винесення.

Суддя Бердянського

міськрайонного суду Л.В. Богомолова