Справа №461/1720/21
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

16 березня 2021 року суддя Галицького районного суду м.Львова Фролова Л. Д., розглянувши матеріали про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , місце народження - Львівська область, тимчасово не працюючого, проживаючого за адресою - АДРЕСА_1 , Закордонний паспорт НОМЕР_1 від 15 жовтня 2020 року, що виданий органом 4628

за ст.472 Митного кодексу України,

в с т а н о в и в :

20 січня 2021 року близько 19 години 00 хвилин громадянин України ОСОБА_1 на автомобілі марки «Opel Movano», реєстраційний номер НОМЕР_2 прямував з Республіки Польща в Україну в якості водія, з приватної поїздки, через митний пост «Рава-Руська» Галицької митниці Держмитслужби, обравши формою проходження митного контролю смугу руху - «червоний коридор», громадянин України ОСОБА_1 заявив про відсутність у нього коштів для сплати митних платежів і попросив дозволу для виходу з пункту пропуску.

21 січня 2021 року громадянин України ОСОБА_1 подав до оформлення митну декларацію для громадян з метою розмитнення задекларованого вантажу.

У декларації для громадян заявив про наявність у нього товару автозапчастини б/в вагою 97,5 кг., та товари торгової марки «IKEA» в асортименті вагою 641,5 кг.

Після перевірки заявлених відомостей та завірення митної декларації штампом «Під митним контролем №016» Львівської митниці ДФС, у ході проведення митного контролю автомобіля на оглядовому майданчику, було виявлено незадекларований за встановленою формою товар а саме:

- спортивний одяг, взуття та м`ячі торгових марок «Nike», «Adidas», «Reima» цифрова техніка (мобільні телефони, годинники, відеокамери, навушники) торгових марок «Apple», «Samsung», «Garmin», «Canon» згідно опису, загальною кількість 241 одиниці вагою 107 кг.

Згідно висновку експерта Спеціалізованої лабораторії з питань експертизи та досліджень ДМС України від 11 лютого 2021 року №-0107 вартість предметів порушення митних правил, вилучених протоколом митних правил, станом на час складання протоколу становить 809 518,60 грн. Даний товар гр. України ОСОБА_1 визнав своєю власністю.

Представник Галицької митниці Держмитслужби в судовому засідання зазначив, що у діях ОСОБА_1 наявний склад правопорушення, яке йому інкриміноване. До останнього слід застосувати стягнення, передбачене санкцією статті 472 МК України.

ОСОБА_1 в судове засідання не з`явився, хоча був належним чином повідомленим про дату, час та місце розгляду справи. Європейський суд з прав людини у рішенні Пономарьов проти України» зазначив, що сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.

Враховуючи принцип судочинства, яким визнано пріоритет публічного інтересу над приватним, суд вважає за можливе провести розгляд справи за відсутності особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, оскільки безпідставне умисне затягування справи нівелює завдання КУпАП, яким є охорона конституційного ладу України, встановленого правопорядку, зміцнення законності, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі точного і неухильного додержання Конституції, законів України, поваги до прав, честі і гідності інших громадян, до правил співжиття, сумлінного виконання своїх обов`язків, відповідальності перед суспільством (стаття 1 КУпАП).

Суд зауважує, що Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях зазначає, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватись належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки. Зважаючи на обов`язок суду щодо розгляду справи в розумні строки, приходжу до переконання про можливість розгляду справи за відсутності особи щодо якої складено протокол.

Статтею 6 Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини гарантовано кожній фізичній особі право на розгляд судом протягом розумного строку справи, у якій вона є стороною. Розумним, зокрема, вважається строк, що є об`єктивно необхідним для виконання процесуальних дій, прийняття процесуальних рішень та розгляду і вирішення справи з метою забезпечення своєчасного (без невиправних зволікань) судового захисту. В поняття «розумний строк» розгляду справи Європейський суд з прав людини включає: складність справи, поведінку заявника, поведінку органів державної влади, важливість справи для заявника. В силу вимог ч. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи, є порушенням ч. 1 ст. 6 даної Конвенції. Крім того, сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.

За наведених обставин, з метою дотримання розумних строків розгляду справи та враховуючи, що особа, яка притягається до відповідальності неодноразово не з`явилася в судове засідання, обізнана про наявність даного адміністративного провадження та скерування справи на розгляд до суду, приймаючи до уваги вжиття судом вичерпних заходів для повідомлення особи про дату, час та місце розгляду справи і забезпечення її участі у розгляді справи, визнано можливим розгляд справи у його відсутності.

Відповідно до ст. 472 МК України порушенням митних правил визнається недекларування товарів, транспортних засобів комерційного призначення, що переміщуються через митний кордон України, тобто незаявлення за встановленою формою точних та достовірних відомостей (наявність, найменування або назва, кількість тощо) про товари, транспортні засоби комерційного призначення, які підлягають обов`язковому декларуванню у разі переміщення через митний кордон України.

Заслухавши думку Галицької митниці Держмитслужби, дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку, що в діях ОСОБА_1 наявні ознаки правопорушення, передбаченого ст. 472 МК України. Його вина у вчиненні правопорушення, передбаченого ст. 472 МК України, підтверджується матеріалами справи, зокрема, даними, які містяться в:

-протоколі про порушення митних правил №0113/20900/21 від 22 січня 2021 року;

-письмових поясненнях ОСОБА_1 , в яких він зазначив, що вилучений товар його просила перевезти знайома йому людина;

-митній декларації ОСОБА_1 , з якої вбачається, що вилучений товар ним задекларовано не було;

-акті про проведення огляду (переогляду) товарів, транспортних засобів, ручної поклажі та багажу;

-описі предметів, затриманих у справі про ПМП №0113/20900/21;

-висновку спеціалізованої лабораторії з питань експертизи та досліджень №-0107, з якого вбачається, що загальна вартість вилучених товарів становить 809 518,60 грн.

Згідно зі ст. 495 МК України доказами у справі про порушення митних правил є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку встановлюються наявність або відсутність порушення митних правил, винність особи у його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Відтак, обсяг досліджених судом доказів є достатнім для встановлення винності ОСОБА_1 , у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 472 МК України. Проаналізувавши та оцінивши ці докази, суд вважає, що вони є належними, допустимими та достовірними. Крім цього, вони є достатніми, оскільки, як окремо, так і в сукупності, у повній мірі доводять винуватість ОСОБА_1 , у вчиненні адміністративного правопорушення.

Відповідно до ст. 49 МК України, митною вартістю товарів, які переміщуються через митний кордон України, є вартість товарів, що використовується для митних цілей, яка базується на ціні, що фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

Крім того висновок суду про винність ОСОБА_1 у вчиненні порушення митних правил на ст. 472 МК України зроблений з урахуванням того, що останній вказав неправдиві відомості у митній декларації про кількість та найменування товару.

З урахуванням викладеного, суд вважає, що у діях ОСОБА_1 вбачається саме умисне уникнення декларування товару, що має значну вартість для визначення ціни розмитнення. Така вартість встановлена та становить 809 518, 60 грн.

Вирішуючи питання призначення виду стягнення за порушення митних правил, з урахуванням характеру вчиненого порушення, особи, яка притягається до адміністративної відповідальності за порушення митних правил, обставин справи, суддя приходить до висновку, що до ОСОБА_1 слід застосувати стягнення в межах санкції статті 472 Митного кодексу України, якою передбачено вчинене правопорушення, а саме: штраф у розмірі 100 % вартості незадекларованих товарів у розмірі 809 518, 60 грн з конфіскацією цього товару.

Відповідно до Закону України «Про судовий збір» з ОСОБА_1 слід стягнути на користь держави в особі Державної судової адміністрації України судовий збір 454 грн., а на підставі ч. 1 ст. 519 МК України та розрахунку, витрати за зберігання вилучених товарів на складі митниці.

Керуючись ст. ст. 472, 519, 520, 524, 527,528 МК України, суд-

ПОСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 визнати винним у вчиненні правопорушення, передбаченого ст. 472 МК України, та накласти на нього стягнення у виді штрафу у розмірі 809 518, 60 грн, та конфіскації в дохід держави товару, вилученого згідно з протоколом про порушення митних правил № 0113/20900/21 від 22 січня 2021 року

Стягнути з ОСОБА_1 на користь держави в особі Державної судової адміністрації України судовий збір в розмірі 454 грн.

Стягнути з ОСОБА_1 на користь Галицької митниці Держмитслужби витрати за зберігання вилучених товарів на складі митниці у розмірі 2514,92 грн.

Постанова може бути оскаржена до Львівського апеляційного суду через Галицький районний суд м. Львова протягом десяти днів з дня її винесення і набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги.

Суддя Л.Д. Фролова