Справа № 274/4294/21
Провадження №3/0274/1918/21
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

06.08.2021 м. Бердичів

Суддя Бердичівського міськрайонного суду Житомирської області Базюк Ю.П., розглянувши матеріали, які надійшли з Державної податкової служби України ГУ ДПС у Житомирській області про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка є фізичною особою - підприємцем, проживає в АДРЕСА_1 , за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 155-1 КУпАП, -

в с т а н о в и в:

04.06.2021 під час перевірки головним державним ревізором фізичної особи - підприємця ОСОБА_1 за адресою торгівлі: АДРЕСА_2 було встановлено, що порушений встановлений законом порядок проведення розрахунків у сфері торгівлі, а саме не забезпечено програмування підакцизних товарів згідно кодів УКТ ЗЕД, чим не дотримано п. 11 ст. 3 ЗУ «Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг».

Відповідальність за вказане адміністративне правопорушення передбачена ч. 1 ст. 155-1 КУпАП.

В судове засідання ОСОБА_1 не з?явилася, подала письмову заяву про розгляд справи без її участі.

Дослідивши матераіли справи, суд дійшов наступного висновку.

Відповідно до вимог ст.ст. 245,280 КУпАП, одним із завдань провадження у справах про адміністративне правопорушення є своєчасне, всебічне, повне й об`єктивне з`ясування обставин кожної справи. При розгляді справи необхідно також встановити, чи вчинено правопорушення, чи винна особа у його вчиненні, а також інші обставини, які мають значення для справи.

Згідно зі ст. 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, свідків, речовими доказами тощо.

Порядок проведення розрахунків регулюється Законом України «Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг».

Як регламентовано п. 11 ст. 3 Закону України «Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг» суб`єкти господарювання, які здійснюють розрахункові операції в готівковій та/або в безготівковій формі (із застосуванням електронних платіжних засобів, платіжних чеків, жетонів тощо) при продажу товарів (наданні послуг) у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг, а також операції з приймання готівки для виконання платіжної операції зобов`язані проводити розрахункові операції через реєстратори розрахункових операцій та/або через програмні реєстратори розрахункових операцій для підакцизних товарів із використанням режиму програмування із зазначенням коду товарної підкатегорії згідно з УКТ ЗЕД, найменування товарів, цін товарів та обліку їх кількості.

Вина ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 155-1 КУпАП, підтверджується даними протоколу про адміністративне правопорушення № 926 від 23.06.2021, копією акту (довідки) фактичної перевірки від 04.06.2021, копією почекової інформації РРО.

Оцінюючи досліджені докази в їх сукупності суд приходить до висновку про доведеність винуватості ОСОБА_1 у скоєнні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 155-1 КУпАП, тобто у порушенні встановленого законом порядку проведення розрахунків у сфері торгівлі.

Обставин, що пом`якшують, обтяжують відповідальність ОСОБА_1 судом не встановлено.

Разом з тим, суд бере до уваги, що адміністративне стягнення є мірою відповідальності та застосовується з метою виховання особи, що вчинила адміністративне правопорушення, у дусі точного і неухильного додержання Конституції і законів України, поваги до прав, честі і гідності інших громадян, до правил співжиття, запобігання вчинення нових правопорушень як самим правопорушником, так і іншими особами.

У справі «Ізмайлов проти Росії» (п. 38 рішення від 16 жовтня 2008 року) Європейський Суд вказав, що при призначенні покарання для того, щоб втручання вважалося пропорційним, воно має відповідати тяжкості правопорушення і не становити особистий надмірний тягар для особи.

Статтею 22 КУпАП передбачено, що при малозначності вчиненого адміністративного правопорушення орган (посадова особа), уповноважений вирішувати справу, може звільнити порушника від адміністративної відповідальності і обмежитись усним зауваженням.

Враховуючи характер вчиненого правопорушення, яке не містить великої суспільної небезпеки та не завдало істотної шкоди охоронюваним законом інтересам, приймаючи до уваги особу винної, яка працює, її майновий стан, відсутність обставин, що обтяжують відповідальність, суд відповідно до ст. 22 КУпАП, визнає дане порушення малозначним і вважає можливим звільнити ОСОБА_1 від адміністративної відповідальності, обмежившись усним зауваженням.

Частиною другою ст. 284 КУпАП передбачено, що у разі оголошення особі, що притягається до адміністративної відповідальності усного зауваження, виноситься постанова про закриття справи.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 22, 245, 251, 280, 283, 284 КУпАП,ст. 4 ЗУ «Про судовий збір», суддя, -

п о с т а н о в и в:

ОСОБА_1 визнати винуватою у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 155-1 КУпАП та звільнити від адміністративної відповідальності за малозначністю вчиненого правопорушення і обмежитись усним зауваженням, провадження у справі закрити.

Постанова може бути оскаржена до Житомирського апеляційного суду через Бердичівський міськрайонний суд протягом десяти днів з дня її винесення.

Суддя: Ю.П. Базюк