БЕРЕЗАНСЬКИЙ МІСЬКИЙ СУД КИЇВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
№ провадження 3/356/67/21
Справа № 356/163/21
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

05.08.2021 суддя Березанського міського суду Київської області Капшученко І. О., розглянувши адміністративний матеріал, що надійшов від Сектору поліцейської діяльності № 1 (м. Березань) Броварського районного управління Головного управління Національної поліції в Київській області про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , паспорт № НОМЕР_1 , виданий 28.08.2019, орган, що видав, - 3219, РНОКПП НОМЕР_2 , фізичної особи-підприємця,

за ч. 1 ст. 44-3 КУпАП,

ВСТАНОВИВ:

До Березанського міського суду Київської області надійшов протокол про адміністративне правопорушення серії ГР № 208050 від 13.04.2021, у відповідності до якого о 13 годині 20 хвилин 29.03.2021 в АДРЕСА_2 , громадянин ОСОБА_1 , який являється власником магазину « ІНФОРМАЦІЯ_2 », порушив правила щодо карантину людей, а саме вимоги постанови КМУ № 2136 від 09.12.2021, так як продавець даного магазину ОСОБА_2 здійснювала продаж продуктів харчування в магазині без засобів індивідуального захисту захисної маски.

Вказаними діями ОСОБА_1 вчинив адміністративне правопорушення, передбачене ч. 1 ст. 44-3 КУпАП.

Права, передбачені ст. 268 КУпАП, ОСОБА_1 як особі, яка притягається до адміністративної відповідальності, судом роз`яснено.

ОСОБА_1 в судовому засіданні вину у вчиненому правопорушенні не визнав та заперечив обставини, вказані в протоколі про адміністративне правопорушення. Суду пояснив, що того дня присутній під час події не був, йому зателефонувала продавець та повідомила, що саме виходила з підсобного приміщення та не встигла одягнути належним чином захисну маску, яка в неї була приспущена, коли в магазин зайшла перевірка.

Свідок ОСОБА_3 , допитаний в судовому засіданні, пояснив, що є працівником поліції та того дня він у складі комісії здійснював перевірку магазину «Кошик», в ході якої було виявлено факт здійснення продавцем даного магазину торгівлі без одягнутих засобів індивідуального захисту.

Крім того, в судове засідання в якості свідка неодноразово викликалась громадянка ОСОБА_2 , разом з тим, свідок до суду не з`явилась, будь-яких причин поважності своєї неявки суду не надала, конверт з судовою повісткою про виклик в судове засідання повернувся до суду неврученим адресату (а.с21).

Заслухавши пояснення особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, дослідивши матеріали справи та додані до них докази в їх сукупності, суд прийшов до наступного висновку.

Виходячи зі змісту ст. ст. 7, 254, 279 КУпАП, розгляд справи про адміністративне правопорушення здійснюється щодо правопорушника та в межах протоколу про адміністративне правопорушення, який є єдиною підставою для притягнення особи до адміністративної відповідальності.

Так, у відповідності до ч. 1 ст. 256 КУпАП, у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються, зокрема, суть адміністративного правопорушення, нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення, а також інші відомості, необхідні для вирішення справи.

Відтак, обставини вчинення правопорушення повинні бути викладені в протоколі конкретно, з належним формулюванням складу адміністративного правопорушення у відповідності до змісту диспозиції статті (частини статті) КУпАП, що передбачає відповідальність за його вчинення.

За визначенням статті 9 КУпАП, адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Склад правопорушення - це сукупність передбачених законом об`єктивних та суб`єктивних ознак діяння, які характеризують (визначають) його як правопорушення, що є необхідними і достатніми для притягнення особи до юридичної відповідальності.

Відсутність хоча б одного із вказаних елементів виключає склад адміністративного правопорушення.

Так, частиною 1 статті 44-3 КУпАП передбачено адміністративну відповідальність за порушення правил щодо карантину людей, санітарно-гігієнічних, санітарно-протиепідемічних правил і норм, передбачених Законом України "Про захист населення від інфекційних хвороб", іншими актами законодавства, а також рішень органів місцевого самоврядування з питань боротьби з інфекційними хворобами.

Згідно з ст. 251 КУПАП доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються, зокрема, протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, а також іншими документами.

Обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу (ч. 2 ст. 251 КУпАП).

У Рекомендації № R (91) 1 Комітету Міністрів Ради Європи «Про адміністративні санкції», одним із принципів застосування адміністративних стягнень є встановлення обов`язку нести тягар доказування саме для адміністративного органу.

Разом з тим, будь-яких належних та достатніх доказів, які б підтверджували, що продавець ОСОБА_2 здійснювала продаж продуктів харчування без одягнутих засобів індивідуального захисту, як на те вказано в протоколі про адміністративне правопорушення, матеріали справи не містять.

Окрім того, протокол про адміністративне правопорушення не містить вказівки на конкретний пункт, статтю чи положення нормативно-правового акта, який би встановлював відповідні правила щодо карантину людей, санітарно-гігієнічні, санітарно-протиепідемічні правила і норми, передбачені Законом України "Про захист населення від інфекційних хвороб", іншими актами законодавства, а також рішення органів місцевого самоврядування з питань боротьби з інфекційними хворобами, за порушення вимог яких особа притягується до адміністративної відповідальності, що не дає підстав вважати про наявність в діях особи складу конкретного правопорушення та визначити межі з`ясування обставин, що підлягають доведенню в судовому засіданні (а.с.1).

В той же час, постанови КМУ № 2136 від 09.12.2021, на порушення вимог якої посилається поліцейський у протоколі про адміністративне правопорушення, не існує.

Згідно положень КУпАП розгляд справи про адміністративне правопорушення проводиться лише в межах обставин, викладених у протоколі про адміністративне правопорушення, при цьому суд не наділений повноваженнями самостійно змінювати фактичні обставини, викладені у протоколі про адміністративне правопорушення, що інкримінується особі.

За вказаних обставин, протокол про адміністративне правопорушення не містить всіх конкретних даних про обставини вчинення адміністративного правопорушення, та як процесуальна підстава для притягнення особи до юридичної відповідальності викликає обґрунтовані сумніви.

Будь-яких інших належних та допустимих доказів на підтвердження обставин, викладених в протоколі про адміністративне правопорушення, суду надано не було та в судовому засіданні не встановлено.

Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях неодноразово зазначав, що деякі справи про адміністративні правопорушення за своєю суттю мають кримінальний характер та повністю підпадають під гарантії п.п. 2-3 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, якими передбачені права обвинуваченого у вчиненні кримінального правопорушення (п.п. 21-22 рішення у справі «Надточій проти України», п. 55 рішення у справі «Гурепка проти України», п. 39 рішення у справі «Лучанінова проти України»).

У справі «Карелін проти Росії» (Karelin v. Russia) no. 926/08 від 20 вересня 2016 року ЄСПЛ зауважив, що з боку суду, який розглядає справу про адміністративне правопорушення, є недопустимим уточнення у судовому рішенні фабули правопорушення, усунення певних розбіжностей та неточностей, які мали місце у протоколі про адміністративне правопорушення, оскільки такий підхід становить порушення ч. 1 ст. 6 Конвенції у частині дотримання принципу рівності сторін і вимог змагального процесу.

У справах «Малофєєва проти Росії» («Malofeyeva v. Russia», рішення від 30.05.2013 року, заява № 36673/04) та «Карелін проти Росії» («Karelin v. Russia» заява № 926/08, рішення від 20.09.2016 року) ЄСПЛ, серед іншого, зазначив, що у випадку, коли викладена в протоколі фабула адміністративного правопорушення не відображає всіх істотних ознак складу правопорушення, суд не має права самостійно редагувати її, а так само не може відшукувати докази на користь обвинувачення, оскільки це становитиме порушення права на захист (особа не може належним чином підготуватися до захисту) та принципу рівності сторін процесу (оскільки особа має захищатися від обвинувачення, яке підтримується не стороною обвинувачення, а фактично судом).

Стаття 62 Конституції України зазначає, що вина особи, яка притягується до відповідальності, має бути доведена належним чином, а не ґрунтуватися на припущеннях.

Як визначено пунктом 43 рішення Європейського суду з прав людини від 14.02.2008 у справі «Кобець проти України» (заява № 16437/04), при оцінці доказів судам слід керуватися критерієм доведення "поза розумним сумнівом" (рішення у справі "Авшар проти Туреччини" (Avsar v. Turkey), п. 282). Таке доведення має випливати із сукупності ознак чи неспростовних презумпцій, достатньо вагомих, чітких і узгоджених між собою.

Відповідно до ст. 7 КУпАП, ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом.

Таким чином, суд вважає, що докази наявні у матеріалах справи не можуть бути підставою для встановлення вини ОСОБА_1 у вчиненні вищезазначеного адміністративного правопорушення.

Згідно п. 1 ч. 1 ст.247 КУпАП, провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю у випадку відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

За наведених обставин, враховуючи викладене, суд вважає за необхідне провадження по справі відносно ОСОБА_1 за ч. 1 ст. 44-3 КУпАП закрити у зв`язку з відсутністю в діях останнього події і складу даного адміністративного правопорушення.

Враховуючи викладене, керуючись ст.ст. 7, ч. 1 ст. 44-3, 247, 251-252, 268, 283, 284, 294 КУпАП України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Адміністративну справу відносно ОСОБА_1 за ч. 1 ст. 44-3 КУпАП закрити в зв`язку з відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Апеляційна скарга на постанову судді може бути подана протягом 10 (десяти) днів з дня її винесення до Київського апеляційного суду через Березанський міський суд Київської області.

Суддя: І. О. Капшученко