Провадження № 3/761/7029/2021
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27 липня 2021 року суддя Шевченківського районного суду м. Києва Волошин Василь Олександрович, розглянувши матеріали, які надійшли від Шевченківського УП ГУНП у м. Києві про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який проживає за адресою: АДРЕСА_1 ,

за ч. 1 ст. 173-2 КУпАП,-

в с т а н о в и в :

Із протоколу про адміністративне правопорушення від 30.05.2021р. вбачається, що того ж дня о 22 год. 15 хв. гр. ОСОБА_1 перебуваючи за адресою: АДРЕСА_2 , вчинив домашнє насилля відносно фізичного та психологічного характеру відносно співмешканки ОСОБА_2 , а саме: штовхав, ображав, чим вчинив правопорушення передбачене ч. 1 ст. 173-2 КУпАП.

В судове засідання ОСОБА_1 не з`явився, про день та час розгляду справи повідомлявся в установленому законом порядку, поважності причин неявки не повідомив, клопотання про відкладення розгляду справи не надходило до суду. Відповідно до ст. 268 КУпАП, суд вважає за можливе розглядати справу у відсутність останнього.

Суддя, заслухавши пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, дослідивши наявні у матеріалах справи докази, приходжу до висновку про наявність підстав для закриття провадження у справі у зв`язку із відсутністю події і складу адміністративного правопорушення, виходячи з наступного.

Відповідно до ст. 245 КУпАП серед ряду завдань провадження у справах про адміністративні правопорушення є своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи та вирішення її в точній відповідності із законом.

Відповідно до ст. 252 КУпАП оцінка доказів здійснюється органом (посадовою особою) за своїм внутрішнім переконанням, яке повинно ґрунтуватися на всебічному, повному та об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Згідно ст. 280 КУпАП, орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати, чи винна дана особа у вчиненні правопорушення.

Відповідно до ст. 251 КУпАП, доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі або в режимі фотозйомки (відеозапису), які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху та паркування транспортних засобів, актом огляду та тимчасового затримання транспортного засобу, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу.

Перевіркою матеріалів справи про адміністративне правопорушення встановлено, що посадовою особою при складанні протоколу про адміністративне правопорушення зазначених норм закону виконано не було, оскільки відсутні будь-які докази, в розумінні ст. 251 КУпАП, які підтверджують порушення, зазначене в протоколі.

Відповідно до ст. 62 Конституції України усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

У відповідності із ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Суду як джерело права.

Враховуючи положення ст. 6 Конвенції про захист людини і основоположних свобод, а також беручи до уваги висновки ЄСПЛ у справах «Малофєєва проти Росії», рішення від 30.05.2013р., та «Карелін проти Росії», рішення від 20.09.2016р., ЄСПЛ серед іншого зазначив, що у випадку, коли викладена в протоколі фабула адміністративного правопорушення не відображає всіх істотних ознак складу правопорушення, суд не має права самостійно редагувати її, а так само не може відшукати докази на користь обвинувачення, оскільки це становитиме порушення права на захист (особа не може належним чином підготовитися до захисту) та принципу рівності сторін процесу (оскільки особа має захищатися від обвинувачення, яке підтримується не стороною обвинувачення, а фактично судом).

Частина 1 ст. 7 КУпАП передбачає, що ніхто не може бути підданий заходу впливу у зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановленому законом.

Згідно п. 1) ч. 1 ст. 247 КУпАП, провадження в справі про адміністративне правопорушення підлягає закриттю за відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

Оцінюючи належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності, суд приходить до висновку, що провадження у справі слід закрити за відсутністю подій і складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173-2 КУпАП, за обставинами, викладеними в протоколі про адміністративне правопорушення.

Керуючись ст. 173-2, п. 1) ст. 247, ст. 251, ст. 252, ст. 256, ст. 280, ст. 283, ст. 284, ст. 285 КУпАП, ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини», суд,-

п о с т а н о в и в:

Провадження у справі про адміністративні правопорушення відносно ОСОБА_1 за ч. 1 ст. 173-2 КУпАП - закрити у зв`язку з відсутністю події і складу адміністративного правопорушення за обставинами, викладеними в протоколі про адміністративне правопорушення.

Постанова може бути оскаржена протягом десяти днів з дня винесення до Київського апеляційного суду через Шевченківський районний суд м.Києва.

Суддя