Справа № 755/5804/21
Провадження №: 3/755/3732/21
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"19" липня 2021 р. суддя Дніпровського районного суду м. Києва Козачук О. М., розглянувши матеріали, що надійшли зі Служби у справах дітей та сім`ї Дніпровської районної в місті Києві державної адміністрації про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянку України, проживаючу за адресою: АДРЕСА_1 ,

за ч. 5 ст. 184 Кодексу України про адміністративне правопорушення,

в с т а н о в и в:

Як вбачається з даних, що містяться у протоколі про адміністративне правопорушення № 103008-53 від 31 березня 2021 року, ОСОБА_1 , 06 лютого 2021 року, у АДРЕСА_1 , порушила вимоги Рішення органу опіки та піклування Шосткинської міської ради виконавчого комітету від 01.09.2020 року № 207 «Про вирішення спору між батьками щодо виховання дитини, а саме не надала можливості побачення батьку дитини ОСОБА_2 з малолітнім сином ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 у визначений зазначеним рішенням спосіб та час, тим самим вчинила правопорушення, передбачене ч. 5 ст. 184 КУпАП, а саме невиконання рішення органу опіки та піклування щодо визначення способів участі у вихованні дитини та спілкування з нею того з батьків, хто проживає окремо від дитини, чим порушила вимоги ч. 5 ст. 184 КУпАП України.

У судове засідання ОСОБА_1 з`явилася, вину у вчиненні адміністративного правопорушення не визнала, пояснила, що вона ніколи не здійснювала та не здійснює перешкод у побаченні її колишньому чоловіку ОСОБА_2 з їх спільним сином - ОСОБА_3 . Її колишній чоловік постійно, безпідставно пише заяви щодо перешкод з її боку у побаченні з дитиною, однак, це не є дійсністю, оскільки вважає, що бувший чоловік намагається позбавити її батьківських прав. Крім того, зазначила, що про існування вказаного адміністративного протоколу складеного відносно неї, вона дізналася лише в суді, оскільки її не викликали у Службу у справах дітей та сім`ї Дніпровського району м. Києва. Зокрема, її колишній чоловік, не приходячи до дитини, телефонує до поліції та пише заяви, хоча, до березня 2021 року, коли вона дізналася про Рішення Шосткинської міської ради виконавчого комітету за № 207 від 01.09.2020 року, ОСОБА_2 взагалі не цікавився дитиною та не приходив провідати сина. Крім того, зазначила, що на восьмому місяці вагітності вона пішла від цивільного чоловіка ОСОБА_2 , який здійснював постійне фізичне та моральне насилля над нею, від чого в неї відбувалися постійні стреси. У свою чергу, вона, навпаки, намагається налагодити стосунки сина з батьком, однак, через постійні скандали з боку чоловіка, це не виходить. Крім того, зазначила, що складений відносно неї протокол про адміністративне правопорушення є штучно створеним, без надання будь-яких доказів, оскільки 06.02.2021 року вона перебувала з дитиною за місцем проживання, в той день ОСОБА_2 не звертався до неї та не телефонував з проханням зустрітися з дитиною.

Таким чином, прохала закрити провадження у справі у зв`язку з відсутністю в її діях складу адміністративного правопорушення, оскільки вона ніколи не чинила перешкоди у спілкуванні сина з її батьком, а звернення ОСОБА_2 до працівників поліції з заявами про вчинення перешкод у спілкуванні з дитиною, жодним чином не підтверджують той факт, що саме вона здійснювала такі перешкоди.

Представник ОСОБА_1 - Чаплієва К.В. підтримала пояснення останньої, вважає, що в діях ОСОБА_1 відсутній склад адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 184 КУпАП. Зокрема, зазначила, що лише в березні 2021 року ОСОБА_1 дізналася про існування Рішення Шосткинської міської ради виконавчого комітету за № 207 від 01.09.2020 року, з цього приводу її нікуди не викликали, також ОСОБА_2 напевне був обізнаний про дане рішення, проте, взагалі не приходив та не цікавився дитиною. Крім того, просила звернути увагу суду на те, що ОСОБА_2 , 10 березня 2021 року звернувся до Начальника служби у справах дітей та сім`ї Дніпровської районної в м. Києві державної адміністрації із заявою щодо складення відносно ОСОБА_1 адміністративного протоколу за невиконання рішення органу опіки та піклування щодо визначення способів участі у вихованні дитини, проте дана заява була зареєстрована лише 31.03.2021 року, крім того, при складанні протоколу не було відібрано у ОСОБА_1 жодних пояснень, зазначено, що ОСОБА_1 на запрошення не з`явилася, на її адресу направлено лист із запрошенням до служби, проте матеріали справи не містять належного цьому підтвердження.

Заявник ОСОБА_2 - батько малолітньої дитини, у судовому засіданні пояснив, що ОСОБА_1 не виконує Рішення Шосткинської міської ради виконавчого комітету за № 207 від 01.09.2020 року щодо визначення способів участі батька ОСОБА_2 у вихованні сина ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , яким йому було визначено зустрічі з сином двічі на місяць, кожної першої та третьої суботи місяця, з 09 години 00 хвилин до 20 години 00 хвилин. Зокрема, 06.02.2021 року, коли він приїхав побачитися із сином, попередивши смс-повідомленням бувшу дружину про свій приїзд, двері ніхто не відчинив, охоронник повідомив, що ОСОБА_1 знаходиться вдома, після чого він викликав наряд поліції, надав пояснення та написав заяву про те, що ОСОБА_1 перешкоджає йому бачитися з дитиною. Зокрема, зазначив, що ОСОБА_1 усіляко перешкоджає йому в можливості побачення та спілкування з дитиною, через що він вимушений з цього приводу звертатися до різних інстанцій.

Представники ОСОБА_2 - адвокати Лисак Я.А. та Бабинський В.В. у судовому засіданні повністю підтримали думку ОСОБА_2 .

В судовому засіданні представник Служби у справах дітей та сім`ї Дніпровської районної в м. Києві адміністрації Муханов А.І. пояснив, що 10.03.2021 року до Служби у справах дітей та сім`ї Дніпровської районної в місті Києві державної адміністрації надійшла заява від ОСОБА_2 , в якій останній просив скласти відносно ОСОБА_1 протокол за невиконання рішення органу опіки та піклування щодо визначення способу участі у вихованні дитини, після реєстрації заяви ним було складено адміністративний протокол № 103008-53 від 31 березня 2021 року відносно ОСОБА_1 за ч. 5 ст. 184 КУпАп на підставі заяви та рапортів працівників поліції, в подальшому ОСОБА_1 була проінформована листом із запрошенням до Служби у справах дітей та сім`ї, однак, на запрошення не з`явилася, після чого протокол відносно останньої було скеровано до суду для винесення відповідного рішення.

В судовому засіданні свідок ОСОБА_6 пояснила, що 06.02.2021 року вона перебувала за адресою: АДРЕСА_1 , де проживає її донька ОСОБА_1 разом з її онуком ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 . В цей день повинен був приїхати ОСОБА_2 на побачення із сином, проте він не телефонував та не приїхав, працівники поліції до них не приїздили, охоронник, який працює в будинку також не піднімався до їх квартири. Зокрема, зазначила, що були випадки, коли ОСОБА_2 приїздив не попередивши заздалегідь про свій візит, та вимагав у доньки, щоб вона відкривала двері, в цей час дитина могла відпочивати, її донька просила його, щоб він попереджав про свої приїзди, оскільки у дитини є певний режим дня, крім того, зазначила, що ОСОБА_2 до серпня 2020 року взагалі не цікавився життям дитини, донька ніколи не перешкоджала батькові бачитися з дитиною, проте ОСОБА_2 погрожує донці та викликає працівників поліції, щоб в подальшому звернутися із позовом про позбавлення її доньки батьківських прав.

Вивчивши матеріали справи, вислухавши пояснення ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , та їх представників, особи, яка склала адміністративний протокол ОСОБА_8 , свідка, дослідивши всі докази в їх сукупності, приходжу до наступного.

Відповідно до вимог ч. 1 КУпАП, завданням Кодексу України про адміністративні правопорушення є охорона прав і свобод громадян, власності, конституційного ладу України, прав і законних інтересів підприємств, установ і організацій, встановленого правопорядку, зміцнення законності, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі точного і неухильного додержання Конституції і законів України, поваги до прав, честі і гідності інших громадян, до правил співжиття, сумлінного виконання своїх обов`язків, відповідальності перед суспільством.

Згідно з вимогами ч. ч. 1, 2 ст. 7 КУпАП, ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

У силу вимог ст. 9 КУпАП, адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Згідно з вимогами ст. 251 КУпАП, доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, а також іншими документами.

Положеннями ст. 252 КУпАП встановлено, що орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Так, у судовому засіданні встановлено, що відповідно до Рішення Шосткинської міської ради виконавчого комітету за № 207 від 01.09.2020 року щодо визначення способів участі батька ОСОБА_2 у виховання сина ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , яким йому було визначено зустрічі з сином двічі на місяць, кожної першої та третьої суботи місяця, з 09 години 00 хвилин до 20 години 00 хвилин.

Положеннями ч. 5 ст. 184 КУпАП передбачено адміністративну відповідальність за невиконання рішення органів опіки та піклування щодо визначення способів участі у вихованні дитини та спілкуванні з нею того з батьків, хто проживає окремо від дитини. Вказана норма закону є бланкетною, диспозиції бланкетних норм не встановлюють певних правил поведінки, а передбачають існування інших норм, розміщених навіть в інших нормативних актах, у яких сформульовані конкретні правила поведінки), тому серед ознак, які мають бути відображені при викладенні суті даного правопорушення, обов`язковим є наведення конкретного нормативно-правового акту, яким встановлюються відповідні правила та яких така особа, яка притягається до адміністративної відповідальності, не дотрималася, порушивши тим самим законодавчі приписи. Юридичний склад адміністративного правопорушення це передбачений нормами права комплекс ознак (елементів), за наявності яких певне протиправне діяння можна кваліфікувати як адміністративний проступок.

Відповідно до Інструкції з оформлення посадовими особами органів опіки та піклування матеріалів про адміністративні правопорушення частини 8, уповноважена посадова особа зобов`язана роз`яснити особі, щодо якої складається протокол, її права та обов`язки, передбачені статтями 55, 56, 59, 63 Конституції України, однак, як вбачається з протоколу про адміністративне правопорушення цього зроблено не було, а міститься тільки зазначення, що ОСОБА_1 на виклик до Служби не з`явилася, хоча матеріали справи не містять жодного належного повідомлення, що останній достовірно було відомо про складання протоколу.

Об`єктивною стороною правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 184 КУпАП, є ухилення батьків обов`язку від виконання рішення органів опіки та піклування щодо визначення способів участі у вихованні дитини та спілкуванні з нею того з батьків, хто проживає окремо від дитини.

Суб`єктивна сторона правопорушень, передбачених статтею 184 КУпАП, характеризується наявністю прямого умислу.

Проте, як вбачається з матеріалів справи про адміністративне правопорушення, а також встановлено судом, що в діях ОСОБА_1 відсутній умисел у розумінні ч. 5 ст. 184 КУпАП і таких доказів суду не надано. Крім того, будь-яких прямих доказів щодо її винуватості також не надано.

Як вбачається з матеріалів справи, інших належних доказів скоєння ОСОБА_1 адміністративного порушення в розумінні відповідного правила, якого особа не дотрималася, до суду не надано, а тому суд позбавлений можливості встановити наявність порушення ч. 5 ст. 184 КУпАП в діях останньої.

Зокрема, згідно із ст. 12 Закону України «Про охорону дитинства», на кожного з батьків покладається однакова відповідальність за виховання, навчання і розвиток дитини. Батьки або особи, які їх замінюють зобов`язані виховувати дитину, піклуватися про її здоров`я, фізичний, духовний і моральний розвиток, навчання, створювати належні умови для розвитку її природних здібностей, поважати гідність дитини, готувати її до самостійного життя та праці.

Стаття 19 Конституції України, передбачає, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до ст. 62 Конституції України зазначає, що вина особи, яка притягується до відповідальності, має бути доведена належним чином, а не ґрунтуватися на припущеннях.

Згідно зі ст. 13 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожен, чиї права та свободи, визнані в цій Конвенції, було порушено, має право на ефективний засіб юридичного захисту в національному органі, навіть якщо таке порушення було вчинене особами, які здійснювали свої офіційні повноваження.

Відповідно до п. 43 рішення Європейського суду з прав людини (ЄСПЛ) від 14.02.2008 у справі «Кобець проти України» (з відсиланням на первісне визначення цього принципу у справі «Авшар проти Туреччини» (Avsar v. Turkey, п. 282) доказування, зокрема, має випливати із сукупності ознак чи неспростовних презумпцій, достатньо вагомих, чітких та узгоджених між собою, а за відсутності таких ознак не можна констатувати, що винуватість особи доведено поза розумним сумнівом.

Враховуючи викладене, суддя не знаходить підтверджень наявності в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 184 КУпАП, у зв`язку з чим, провадження у справі відносно останньої підлягає закриттю на підставі п. 1 ст. 247 КУпАП.

Пунктом 1 ст. 247 КУпАП передбачено, що провадження у справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю, якщо в діях особи відсутній склад адміністративного правопорушення.

У свою чергу, суддя враховує, що п. 5 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» (зі змінами та доповненнями) та ст. 40-1 КУпАП визначено, що судовий збір стягується лише у разі ухвалення судом постанови про накладення адміністративного стягнення, а тому виходячи з норм ч. 2 ст. 284 та ст. 247 КУпАП, не вбачає підстав для звернення судового збору.

На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 7, 9, 184, 245, 247, 280, 283, 284 КУпАП, суддя -

П О С Т А Н О В И В:

Провадження у справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 за ч. 5 ст. 184 КУпАП - закрити, на підставі ч. 1 ст. 247 КУпАП, у зв`язку з відсутністю в її діях складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом десяти днів з дня її винесення через Дніпровський районний суд м. Києва.

Суддя: