ДНІПРОВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Провадження № 33/803/1257/21 Справа № 203/1583/21 Суддя у 1-й інстанції - Черваньова Ю. М. Суддя у 2-й інстанції - Іванченко О. Ю.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

03 серпня 2021 року м. Дніпро

Суддя Дніпровського апеляційного суду Іванченко О.Ю., розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Дніпрі, справу про адміністративне правопорушення за апеляційною скаргою Запорізької митниці Держмитслужби на постанову Кіровського районного суду м. Дніпропетровська від 02 липня 2021 року, якою провадження у справі про вчинення:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , директора ТОВ "Альфа Грейт", який зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 ,

адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 483 МК України, закрито за відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення,

ВСТАНОВИВ:

Згідно постанови Кіровського районного суду м. Дніпропетровська від 02 липня 2021 року провадження у справі про вчинення ОСОБА_1 адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 483 МК України, закрито за відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення.

Судом першої інстанції встановлено, що Згідно з протоколом про порушення митних правил № 0039/11000/21 від 04 лютого 2021 року 27.09.2018 року відповідно до контракту № 1509/2017 від 15.09.2017, який укладено між продавцем ТОВ «Альфа Грейт» та покупцем канадською компанією «Stream gold BusinessLimitedPartnership» Запорізькою митницею ДФС здійснено митне оформлення в режимі експорт брухту бронзи вагою 21704 кг вартістю 29083,36 долари США за митною декларацією типу ЕК10АА №UA112080/2018/023690.

27.09.2018 до митного оформлення товар заявлено ФОП ОСОБА_2 , який діяв на підставі договору про надання послуг від 08.11.2017 №08/11-17БР, укладеного між ФОП ОСОБА_2 та ТОВ «Альфа Грейт». Згідно додатку № 44 від 27.09.2018 до контракту «Уточнююча відвантажувальна специфікація № 42» та сертифікату з перевезення товару, які підписані ОСОБА_1 , одержувачем товару єбельгійська компанія «Metallo-Chimique N.V.», про що зазначено в графі 8 митної декларації. Зазначений товар 01.10.2018 року було вивезено за межі митної території України на вантажному автомобілі д.н. НОМЕР_1 у складі з напівпричепом д.н. НОМЕР_2 .

14.01.2021 року до Дніпровської митниці Держмитслужби надійшов лист Держмитслужби України від 13.01.2021, яким на адресу Дніпровської митниці скеровано відповідь митних органів Королівства Бельгії, в якій зазначено, що компанія «Metallo-Chimique N.V.» 09.03.2017 змінила свою назву на «Metallo Belgium NV», зазначена компанія не здійснює жодної економічної діяльності за кордоном від свого імені, товари згідно з умовами зовнішньоекономічного договору від 15.09.2017 року не були доставлені до компанії «Metallo Belgium NV», дана компанія не змогла знайти жодних даних про це у своїх цифрових системах, ТОВ Альфа Грейт» з України та «Stream gold Business Limited Partnership» з Канади повністю невідомі компанії «Metallo Belgium NV».

Таким чином, митний орган дійшов висновку, що ОСОБА_1 вчинив дії, спрямовані на переміщення через митний кордон України з приховуванням від митного контролю брухту бронзи вагою 21704 кг, вартістю 29083,36 долари США, шляхом подання митному органу як підстави для переміщення та митного оформлення документів, що містять неправдиві відомості щодо одержувача товару - бельгійської компанії Metallo-Chimique N.V.».

В апеляційній скарзі представник Запорізької митниці Держмитслужби просить постанову скасувати, ухвалити нову, якою визнати ОСОБА_1 винним у порушення митних правил та накласти на нього адміністративне стягнення у вигляді штрафу розміром 822 184,58 грн. з конфіскацією брухту бронзи загальною вагою 21 704 кг вартістю 822 184,58 грн.

Обґрунтовуючи свої апеляційні вимоги вказує на те, що судом першої інстанції не було враховано, що всі обставини справи.

Зазначає, що мотивуючи своє рішення, суд зазначив, що Дніпровська митниця Держмитслужби, перевіривши документи, надані до митного оформлення, не виявила порушення митних правил.

Зазначає, що відповідно до ч. 8 ст. 336 МК України однією з форм митного контролю є направлення запитів до інших державних органів, установ та організацій, уповноважених органів іноземних держав для встановлення автентичності документів, поданих митному органу.

Працівники митниці під час перевірки товаросупровідних документів не могли знати про те, що одна із сторін контракту не здійснює жодної економічної діяльності за кордоном.

Враховуючи специфіку порушень митних правил, деякі з них можливо виявити лише шляхом направлення запитів до інших державних органів, установ та організацій, уповноважених органів іноземних держав для встановлення автентичності документів, поданих митному органу у порядку п. 8 ч. 1 ст. 336 МК України. Відповідно до ч. З ст. 503 МК України у справах про порушення митних правил як перекладач може виступати посадова особа митного органу.

Відповідь митних органів Королівства Бельгії у порядку, визначеному наказом ДМСУ від 06.07.2005 року № 639 «Про затвердження Порядку направлення запитів Державної митної служби України до митних служб іноземних держав або їх інформування» була направлена на адресу Державної митної служби, де уповноваженим співробітником профільного підрозділу здійснено переклад отриманої відповіді та додатків до неї. Після чого, дані документи були спрямовані до ініціатора направлення запиту - Дніпровської митниці Держмитслужби для подальшого їх опрацювання.

На думку апелянта, на підтвердження факту перепродажу на шляху слідування товару, посилався на контракт, датований 2017 роком, в той час як переміщення товару відбулося у жовтні 2018 року.

Вважає, що судом не було врахованого того, що в документах, які були надані ОСОБА_1 як підстава для переміщення товару одержувачем зазначено бельгійська компанія «METALLO-CHIMIQUE N.V.». Однак, як вбачається із відповіді митних органів Королівства Бельгія, компанія «METALLO-CHIMIQUE N.V.» з 09.03.2017 змінила свою назву на «METALLO BELGIUM NV», зазначена компанія «METALLO BELGIUM NV». Зміна назви також підтверджується документами, наданими представником ОСОБА_1 в судовому засіданні. Таким чином, надані під час переміщення документи містять неправдиві відомості щодо одержувача вищевказаного товару - бельгійської компанії «METALLO-CHIMIQUE N.V.».

В судове засідання ОСОБА_1 , його представник не з`явились, про час та місце розгляду справи були повідомлені належним чином, про причини неявки суду не повідомили.

Представник митниці про час та місце розгляду справи був повідомлений належним чином, у судове засідання не з`явився та про причини неявки суду не повідомив.

Суд апеляційної інстанції перевіривши доводи апеляційної скарги, вивчивши матеріали справи про адміністративне правопорушення, законність та обґрунтованість постанови суду в межах апеляційної скарги, дійшов наступних висновків.

Згідно зі ст. 489 МК України та ст. 280 КУпАП, при розгляді справи підлягають з`ясуванню такі обставини: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують та/або обтяжують її відповідальність, чи є підстави для звільнення особи, що вчинила правопорушення, від адміністративної відповідальності, а також інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Положеннями ч. 1 ст. 483 МК України передбачено відповідальність за переміщення або дії, спрямовані на переміщення товарів через митний кордон України з приховуванням від митного контролю, тобто з використанням спеціально виготовлених сховищ (тайників) та інших засобів або способів, що утруднюють виявлення таких товарів, або шляхом надання одним товарам вигляду інших, або з поданням митному органу як підстави для переміщення товарів підроблених документів чи документів, одержаних незаконним шляхом, або таких, що містять неправдиві відомості щодо найменування товарів, їх ваги (з урахуванням допустимих втрат за належних умов зберігання і транспортування) або кількості, країни походження, відправника та/або одержувача, кількості вантажних місць, їх маркування та номерів, неправдиві відомості, необхідні для визначення коду товару згідно з УКТ ЗЕД та його митної вартості.

Зі змісту правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 483 МК України, випливає, що:

- об`єктом правопорушення за ч. 1 ст. 483 МК України, пов`язаного з порушенням митних правил, є охоронюваний МК України та іншими актами законодавства України порядок переміщення товарів через митний кордон України з приховуванням від митного контролю.

- об`єктивною стороною передбаченого ч. 1 ст.483 МК України правопорушення є: переміщення або дії, спрямовані на переміщення товарів через митний кордон України з приховуванням від митного контролю, тобто з використанням спеціально виготовлених сховищ (тайників) та інших засобів або способів, що утруднюють виявлення таких товарів, або шляхом надання одним товарам вигляду інших, або з поданням органу доходів і зборів як підстави для переміщення товарів підроблених документів чи документів, одержаних незаконним шляхом, або таких, що містять неправдиві відомості щодо найменування товарів, їх ваги (з урахуванням допустимих втрат за належних умов зберігання і транспортування) або кількості, країни походження, відправника та/або одержувача, кількості вантажних місць, їх маркування та номерів, неправдиві відомості, необхідні для визначення коду товару згідно з УКТ ЗЕД та його митної вартості.

- суб`єктом наведеного правопорушення є громадяни - декларанти, які на момент вчинення такого правопорушення досягли 16-річного віку, а при вчиненні порушень митних правил підприємствами - посадові особи цих підприємств.

- суб`єктивна сторона за ч. 1 ст. 483МК України передбачає прямий умисел, тобто, винний у скоєнні правопорушення чітко розуміє та усвідомлює обставини і характер незаконного переміщення товарів, предметів і речовин через митну територію України і прагне їх ввезти на територію України чи вивезти з України з конкретною метою порушення встановленого порядку.

Таким чином, правопорушення, передбачене ч. 1 ст. 483 МК України, може бути вчинено лише умисно, коли особа знає, що документи, які вона надає митному органу, як підставу для переміщення товару - є підробленими, чи, одержані незаконним шляхом або містять неправдиві дані, але бажає таким чином незаконно перемістити товар.

Правопорушення, передбачене ч. 1 ст. 483 МК України характеризується вчиненням одноразової дії у певний час, а саме під час подання органу доходів і зборів документів на митне оформлення товару, як підстави для переміщення таких товарів.

За змістом ст. 264 МК України, митна декларація приймається та реєструється органом доходів та зборів. Подання митної декларації повинно супроводжуватися наданням митному органу комерційних супровідних та інших необхідних документів, перелік яких визначений у ст. 335 цього Кодексу. Митна декларація приймається митним органом, якщо встановлено, що в ній містяться всі необхідні відомості, і до неї додано всі необхідні документи. Дата і час прийняття митної декларації фіксуються посадовою особою митного органу, що її прийняла шляхом її реєстрації. З моменту прийняття митної декларації вона є документом, що засвідчує факти, які мають юридичне значення, а декларант, або уповноважена ним особа несе відповідальність за подання недостовірних відомостей, наведених у цій декларації.

Так, з матеріалів справи вбачається, що відповідно до контракту № 1509/2017 від 15.09.2017, який укладено між продавцем ТОВ «Альфа Грейт» та покупцем - канадською компанією «Stream gold Business Limited Partnership» Запорізькою митницею ДФС здійснено митне оформлення в режимі експорт брухту бронзи вагою 21704 кг вартістю 29083,36 долари США за митною декларацією типу ЕК10АА №UA112080/2018/023690.

27.09.2018 до митного оформлення товар заявлено ФОП ОСОБА_2 , який діяв на підставі договору про надання послуг від 08.11.2017 №08/11-17БР, укладеного між ФОП ОСОБА_2 та ТОВ «Альфа Грейт». Згідно додатку № 44 від 27.09.2018 до контракту «Уточнююча відвантажувальна специфікація № 42» та сертифікату з перевезення товару, які підписані директором ТОВ «Альфа Грейт» ОСОБА_1 , одержувачем товару є бельгійська компанія «Metallo-Chimique N.V.», про що зазначено в графі 8 митної декларації. Зазначений товар 01.10.2018 року було вивезено за межі митної території України на вантажному автомобілі д.н. НОМЕР_1 у складі з напівпричепом д.н. НОМЕР_2 (а.с.31).

Дніпровська митниця Держмитслужби, перевіривши документи, подані для митного оформлення, не виявила порушень митних правил.

Підставою ж для складання протоколу про порушення митних правил, передбачених ч.1 ст. 483 МК України, відносно ОСОБА_1 став лист Державної митної служби від 13.01.2021 № 08-1/20-02-01/7.5/425, яким на адресу Дніпровської митної служби України скеровано відповідь митних органів Королівства Бельгії, в якій зазначено, що компанія Metallo-Chimique N.V. є зареєстрованою, 09.03.2017 року компанія змінила свою назву на Metallo-Belgium N.V., вона не здійснює жодної економічної діяльності за кордоном від свого імені, товари згідно умов зовнішньоекономічного контракту № 1509/2017 від 15.09.2017 року не були доставлені до цієї компанії, про що свідчить відсутність даних про це в цифрових системах. ТОВ «Альфа Грейт» та компанія «Stream gold Business Limited Partnership» є для компанії на Metallo-Belgium N.V. невідомими.

У зв`язку з зазначеним, митний орган дійшов висновку, що ОСОБА_1 , будучи представником ТОВ «Альфа Грейт», здійснив дії, спрямовані на переміщення через митний кордон України товарів з приховуванням від митного контролю шляхом подання митному органу, як підстави для їх переміщення документів (додаток № 44 від 27.09.2018 до контракту № 1509/2017 від 15.09.2017 «Уточнююча відвантажувальна специфікація № 42, сертифікат з перевезення (походження) товару форми EUR.1 від 27.09.2018 № А112.006965), що містять неправдиві відомості щодо одержувача вищевказаного товару - бельгійської компанії Metallo-Chimique N.V.

Як вбачається з наданих матеріалів справи, вони мають неофіційний переклад зазначеної відповіді.

За вимогами ч. 1 ст. 492 МК України провадження у справі про порушення митних правил здійснюється державною мовою.

Таким чином, суддя може надати відповідну оцінку документам, які стали підставою складання відносно особи протоколу про порушення митних правил, та які є в розумінні митного органу доказами вчинення ним адміністративного правопорушення, лише за наявності належним чином оформленого перекладу з мови оригіналу на українську мову.

В даному випадку, слід враховувати положення ст. 503 МК України, яка чітко визначає, що перекладачем може бути особа, яка володіє мовою, знання якої необхідне для здійснення перекладу під час провадження у справі про порушення митних правил. Як перекладач може виступати посадова особа митного органу.

Про те, що лист митних органів Королівства Бельгія має неофіційний переклад на українську мову, про що свідчить відповідна відмітка на вказаному документі (а.с. 22-24), його переклад здійснений ОСОБА_3 , однак жодних відомостей щодо цієї особи, в частині відповідності її вимогам ст. 503 МК України, матеріали справи не містять.

Крім того, в цьому листі зазначено, що до нього додано відповідь компанії Metallo-Belgium N.V електронною поштою та витяг з офіційного журналу Бельгії стосовно зміни назви, однак ці документи матеріали справи не містять, що, враховуючи відсутність офіційного перекладу, ставить під сумнів відповідність змісту листа митних органів Королівства Бельгія фактичних обставинам справи.

З матеріалів справи вбачається, що директором ТОВ «Сарни Транс»., яким було перевезено товар, на вимогу органу митної служби в порядку ст. 510 МК України, надано копію міжнародної товарно-транспортної накладної CMR № 197165, відповідно до якої вантаж Metallo-Belgium N.V одержано, що спростовує факти, викладені в листі митних органів Бельгії.

Апеляційний суд погоджується з висновком суду першої інстанції, що справа про порушення митних правил може бути порушена тільки в тому випадку, якщо у посадової особи митного органу є достатні дані, які свідчать про наявність ознак адміністративного правопорушення. Такі дані, перш за все, повинні бути достовірними. Недопустимим є заведення справи про порушення митних правил на підставі припущень або відомостей про правопорушення, достовірність яких викликає сумніви.

Відповідно до ч.ч 1, 2 ст. 510 МК України, посадова особа митного органу, у провадженні якої знаходиться справа про порушення митих правил, може витребувати документи, необхідні для розгляду справи, у тому числі матеріали фото- і кінозйомки, звуко- і відеозапису, інформаційних баз та банків даних, а також інші носії інформації.

Судом першої інстанції встановлено, що матеріали справи не містять даних, які б підтверджували факт проведення належної перевірки посадовими особами митого органу на підставі обставин, викладених в листі, який надійшов з Бельгії відносно можливих порушень ТОВ «Альфа Грейт».

Виходячи з положень ст. 8, ст. 62 Конституції України дотримання принципу верховенства права є однією з підвалин демократичного суспільства. Обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачяться на її користь.

Частиною 1 ст. 7 КУпАП також визначено, що ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом.

Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях зазначав, що допустимість доказів є прерогативою національного права і, за загальним правилом, саме національні суди повноважені оцінювати надані їм докази (п. 34 рішення у справі «Тейксейра де Кастор проти Португалії» від 09 червня 1998 року, п. 54 рішення у справі «Шабельника проти України» від 19 лютого 2009 року), а порядок збирання доказів, передбачений національним правом, має відповідати основним правам, визнаним Конвенцією про захист прав і основоположних свобод.

Відповідно до принципу «поза розумним сумнівом», зміст якого сформульований у п. 43 рішення Європейського суду з прав людини у справі «Кобець проти України» від 14 лютого 2008 року, доказування, зокрема, має випливати із сукупності ознак чи неспростовних презумпцій, достатньо вагомих, чітких та узгоджених між собою, а за відсутності таких ознак не можна констатувати, що винуватість обвинуваченого доведено поза розумним сумнівом.

Європейський суд уже визнавав кримінально-правовий характер норм українського законодавства, якими передбачена відповідальність за адміністративні правопорушення, зокрема і за порушення митних правил (рішення по справах «Надточій проти України» та «Гурепка проти України»).

У рішенні по справі «Барбера, Мессеге і Хабардо проти Іспанії» ЄСПЛ зазначив, що п. 2 ст. 6 Конвенції вимагає, щоб при здійсненні своїх повноважень судді відійшли від упередженої думки, що обвинувачений вчинив злочинне діяння, так як обов`язок доведення цього лежить на обвинуваченні та будь-який сумнів трактується на користь обвинуваченого.

Відповідно до ч. 1 ст. 458 МК України порушення митних правил є адміністративним правопорушенням, яке являє собою протиправні винні (умисні або з необережності) дії чи бездіяльність, що посягають на встановлений цим Кодексом та іншими актами законодавства України порядок переміщення товарів, транспортних засобів комерційного призначення через митний кордон України, пред`явлення їх органам доходів і зборів для проведення митного контролю та митного оформлення, а також здійснення операцій з товарами, що перебувають під митним контролем, або контроль за якими покладено на органи доходів і зборів цим Кодексом чи іншими законами України, і за які цим Кодексом передбачена адміністративна відповідальність.

Таким чином, апеляційний суд погоджується з висновком суду першої інстанції про відсутність в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 483 МК України, оскільки митним органом не доведено наявності умислу, спрямованого на переміщення через митний кордон України товару шляхом подання митному орану як підстави для переміщення товарів документів, що містять неправдиві відомості щодо країни походження.

Враховуючи вищевикладене, суд апеляційної інстанції вважає, що митницею не надано належних та достатніх доказів на підтвердження винуватості ОСОБА_1 у вчиненні порушення, передбаченого ч. 1 ст. 483 МК України, а тому не вбачає підстав для задоволення апеляційної скарги представника митниці, оскільки наведені останнім доводи є непереконливими і не спростовують висновків суду першої інстанції.

При перевірці справи в апеляційній інстанції також не було виявлено порушень судом першої інстанції норм матеріального чи процесуального права, яке б могло потягти за собою зміну чи скасування постанови.

Керуючись ст. 294 КУпАП, ч. 2 ст. 467 Митного кодексу України -

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу представника Запорізької митниці Держмитслужби - Карпенка О.Г., - залишити без задоволення.

Постанову Кіровського районного суду м. Дніпропетровська від 02 липня 2021 року, якою провадження у справі про вчинення ОСОБА_1 адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 483 МК України, закрито за відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення - залишити без змін.

Постанова апеляційного суду набирає законної сили негайно, є остаточною і оскарженню не підлягає.

Суддя Дніпровського

апеляційного суду О.Ю. Іванченко