Справа 703/2165/21
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

26 липня 2021 року суддя Смілянського міськрайонного суду Черкаської області Опалинська О.П., при секретарі судового засідання Бойко Л.М., за участі прокурора Смілянської місцевої прокуратури Черкаської області Міщенко В.М., особи, яка притягується до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , розглянувши адміністративну справу, яка надійшла від Управління стратегічних розслідувань в Черкаській області Департаменту стратегічних розслідувань Національної поліції України, про притягнення ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , зареєстрованої та проживаючої за адресою: АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ,

до адміністративної відповідальності за ч.1 ст.172-6 КУпАП, -

встановив:

До Смілянського міськрайонного суду Черкаської області надійшов протокол № 262/2020 від 02 липня 2021 року складений старшим оперуповноваженим Управління стратегічних розслідувань в Черкаській області Департаменту стратегічних розслідувань Національної поліції України Блізніковим В.С. про вчинення адміністративного правопорушення, пов`язаного з корупцією, передбаченого ч.1 ст. 172-6 КУпАП відносно ОСОБА_1 .

Відповідно до вказаного протоколу ОСОБА_1 , припинивши повноваження депутата Балаклеївської сільської ради Смілянського району Черкаської області та відповідно до підпункту «б» п. 1 ч. 1 ст. З Закону України «Про запобігання корупції» будуючи суб`єктом відповідальності за правопорушення, пов`язані з корупцією, в порушення вимог ч. 2 ст. 45 Закону, без поважних причин, несвоєчасно подала до Національного агентства з питань запобігання корупції декларацію особи, яка припиняє діяльність пов`язану з виконанням функцій держави або місцевого самоврядування (перед звільненням), оскільки граничний термін подачі був до 09 грудня 2020 року, а декларація фактично подана 30 червня 2021 року, чим вчинила адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією, передбачене ч. 1 ст.172-6 КУпАП.

Особа, яка притягується до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 в судовому засіданні вину у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.172-6 КУпАП, не визнала та надала пояснення про причини несвоєчасного подання декларації. Остання пояснила, що її не було повідомлено про необхідність подачі декларації перед звільненням в строк до 09 грудня 2020 року, крім того її чоловік ОСОБА_2 має тяжке захворювання та потребує постійного стороннього догляду, в зв`язку з цим вона не мала фізичної та технічної можливості вчасно подати на офіційний веб-сайт Національного агентства з питань запобігання корупції декларацію перед звільненням, оскільки доглядала хворого чоловіка, на підтвердження вказаних обставин ОСОБА_1 надала довідку Балаклеївської амбулаторії загальної практики сімейної медицини від 23 липня 2021 року.

Прокурор в судовому засіданні зазначила, що ОСОБА_1 є суб`єктом декларування, будучи ознайомленою з вимогами антикорупційного законодавства в період до 09 грудня 2020 року мала можливість подати декларацію перед звільненням, однак без поважних причин проігнорувала вимоги розділу VII «Фінансовий контроль» Закону України «Про запобігання корупції», тобто в її діях наявний склад адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст.172-6 КУпАП, просила накласти на ОСОБА_1 адміністративне стягнення у виді штрафу в розмірі 50 неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Заслухавши пояснення ОСОБА_1 та доводи прокурора, дослідивши матеріали справи, суд приходить до наступного.

Так, при вирішенні питання про притягнення до відповідальності за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 172-6 КУпАП, щодо порушення вимог фінансового контролю, яке полягало у несвоєчасному поданні без поважних причин декларації особою, уповноваженою на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, слід враховувати об`єктивні ознаки складу цього адміністративного правопорушення, зокрема його об`єктивну сторону, яка має активну форму прояву та полягає у несвоєчасному поданні без поважних причин декларації.

Для розкриття об`єктивних складових адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 172-6 КУпАП, слід зазначити, що диспозиція цієї норми за своїм змістом лише називає або описує правопорушення, а для повного визначення його ознак відсилає до інших норм. Так, примітка до ст. 172-6 КУпАП, містить вказівку на суб`єкт цього правопорушення, відсилає до норм спеціального антикорупційного закону, зокрема частин 1 і 2 ст. 45 Закону України «Про запобігання корупції», в яких, крім іншого, передбачено певну деталізацію відповідних положень нормативно-правових актів, що наповнює норму ч. 1 ст. 172-6 КУпАП більш конкретним змістом для встановлення саме тих ознак, які мають значення для правової кваліфікації зазначеного діяння.

Так, для кваліфікації діяння за ч. 1 ст. 172-6 КУпАП необхідним є встановлення несвоєчасності подання декларації, тобто подання поза строком, визначеним законом.

Конструктивною ознакою цього правопорушення є також несвоєчасне подання декларації без поважних на те причин. Тобто за наявності останніх відповідальність за аналізованою частиною статті виключається. Під поважними причинами слід розуміти неможливість особи подати вчасно декларацію у зв`язку з хворобою, перебуванням особи на лікуванні, внаслідок стихійного лиха (повені, пожежі, землетрусу), технічних збоїв офіційного веб-сайту Національного агентства з питань запобігання корупції, витребуванням відомостей, необхідних для внесення в декларацію, перебуванням (триманням) під вартою тощо.

Суб`єктивна сторона правопорушення характеризується наявністю вини у формі прямого чи непрямого умислу; вчинення цього діяння через необережність виключає притягнення особи до адміністративної відповідальності.

В ході судового розгляду встановлено, що відповідно рішення Балаклеївської сільської ради Смілянського району Черкаській області №1-1/VII від 03 січня 2019 року «Про підсумки виборів депутатів та голови об`єднаної територіальної громади» ОСОБА_1 визнано депутатом Балаклеївської сільської ради VII скликання (а.с. 24).

Відповідно до ч. 2 ст. 4 Закону України «Про статус депутатів місцевих рад» повноваження депутата місцевої ради починаються з дня відкриття першої сесії відповідної ради з моменту офіційного оголошення підсумків виборів відповідною територіальною виборчою комісією і закінчуються в день відкриття першої сесії цієї ради нового скликання, крім передбачених законом випадків дострокового припинення повноважень депутата місцевої ради або ради, до складу якої його обрано.

Відповідно до підпункту 23 пункту 1 постанови Верховної Ради України «Про утворення та ліквідацію районів» № 807-ІХ від 17 липня 2020 року Створено у Черкаській області Черкаський район (з адміністративним центром у місті Черкаси) у складі територій Балаклеївської сільської, Березняківської сільської, Білозірської сільської, Бобрицької сільської, Будищенської сільської, Городищенської міської, Кам`янської міської, Канівської міської, Корсунь-Шевченківської міської, Леськівської сільської, Ліплявської сільської, Медведівської сільської, Михайлівської сільської, Мліївської сільської, Мошнівської сільської, Набутівської сільської, Ротмістрівської сільської, Руськополянської сільської, Сагунівської сільської, Смілянської міської, Степанецької сільської, Степанківської сільської, Тернівської сільської, Червонослобідської сільської, Черкаської міської, Чигиринської міської територіальних громад, затверджених Кабінетом Міністрів України;

Відповідно до розпорядження Кабінету Міністрів України від 12 червня 2020 р. № 728-р до складу Балаклеївської сільської територіальної громади Черкаської області включено Балаклеївську, Костянтинівську та Малостаросільську сільські ради.

Відповідно до рішення Балаклеївської сільської ради Черкаській області №1- 1 /VIII від 10.11.2020 року «Про підсумки виборів депутатів та сільського голови Балаклеївської сільської ради» повноваження депутатів сільських рад (сільських рад територія яких включена до території сформованої Балаклеївської селищної територіальної громади) закінчилися 10 листопада 2020 року в день відкриття першої сесії Балаклеївської сільської ради восьмого скликання.

Таким чином ОСОБА_1 у розумінні «б» п. 1 ч. 1 ст. З Закону є суб`єктом декларування та зобов`язана подавати декларацію відповідно до встановленого Законом України «Про запобігання корупції» порядку.

Згідно із ч. 1 ст.45 Закону особи, зазначені у пункті 1, підпунктах "а" і "в" пункту 2, пункті 5 частини першої статті 3 цього Закону, зобов`язані щорічно до 1 квітня подавати шляхом заповнення на офіційному веб-сайті Національного агентства декларацію особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування (далі - декларація), за минулий рік за формою, що визначається Національним агентством.

Частиною 2 ст. 45 Закону, передбачено, що особи, зазначені у пункті 1, підпунктах "а" і "в" пункту 2 частини першої статті 3 цього Закону, які припиняють діяльність, пов`язану з виконанням функцій держави або місцевого самоврядування, подають декларацію особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, за період, не охоплений раніше поданими деклараціями.

Законом передбачено чотири типи декларацій суб`єкта декларування, зокрема:

декларація особи, яка припиняє діяльність (декларація «перед звільненням») - декларація, яка подається відповідно до абз. 1 ч. 2 ст. 45 Закону не пізніше 20 робочих днів з дня припинення діяльності. Декларація «перед звільненням» охоплює період, який не був охоплений деклараціями, раніше поданими таким суб`єктом декларування. Під раніше поданими деклараціями розуміються декларації, що були подані відповідно до ст. 45 Закону. Днем припинення діяльності є останній день виконання суб`єктом декларування публічних функцій. Тобто відлік строку подачі декларації «перед звільненням» починається з 00 годин 00 хвилин дня, наступного за днем припинення діяльності

Беручи до уваги те, що ОСОБА_1 склала повноваження депутата Балаклеївської сільської ради Черкаської області 10 листопада 2020 року, а тому граничний термін подачі декларації перед звільненням є 00 годин 00 хвилин 09 грудня 2020 року.

Відповідно до Єдиного державного реєстру декларацій ОСОБА_1 подала декларацію особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування перед звільненням, лише 30 червня 2021 року, тобто несвоєчасно (а.с. 15-19).

В судовому засіданні встановлено, що несвоєчасність подачі ОСОБА_1 декларації як особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування перед звільненням обумовлено тим, що остання, доглядала хворого чоловіка ОСОБА_2 , який, згідно висновку лікаря, що відображено у медичній довідці виданій 23 липня 2021 року Балаклеївською амбулаторією загальної практики сімейної медицини, потребує стороннього догляду, тому ОСОБА_1 фактично не мала фізичної можливості подати таку декларацію у визначений законом строк. Відтак, остання не мала на меті уникнення фінансового контролю, що свідчить про відсутність мотивів та бажання вчинити порушення закону.

Згідно із ст. 9 КУпАП, адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Під складом адміністративного правопорушення розуміється встановлена адміністративним законодавством сукупність об`єктивних і суб`єктивних ознак, за наявності яких діяння вважається адміністративним правопорушенням.

Відсутність хоча б однієї з ознак означає відсутність складу адміністративного правопорушення в цілому.

Суб`єктивна сторона адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 172-6 КУпАП, характеризується наявністю вини у формі прямого чи непрямого умислу, а відповідальність настає лише за умови, що особа усвідомлювала протиправний характер своїх дій і усвідомлювала протиправний характер своєї дії чи бездіяльності, передбачала її шкідливі наслідки і бажала або свідомо припускала настання цих наслідків. Вчинення цього діяння через необережність виключає притягнення особи до адміністративної відповідальності. Крім того, на умисну форму вини, а також наявність відповідного корисливого або іншого особистого інтересу особи, чи інтересу третіх осіб, як на обов`язкові ознаки корупційного правопорушення також звертає увагу Конституційний Суд України в рішенні від 6 жовтня 2010 (справа №1-27/2010).

Протокол про адміністративне правопорушення стосовно ОСОБА_1 не містить даних про форму її вини, яка, виходячи із визначення зазначеного у ст. 1 Закону України «Про засади запобігання та протидії корупції» поняття корупційного правопорушення, характеризується лише умисною формою.

Крім того, відповідно до протоколу № 262/2020 від 02 липня 2021 року щодо ОСОБА_1 зазначено, що фактичним моментом виявлення вчиненого нею адміністративного правопорушення, пов`язаного з корупцією є дата складання протоколу, тобто 02 липня 2021 року.

Однак, таке твердження є помилковим, оскільки моментом виявлення адміністративного правопорушення, пов`язаного з корупцією, є день отримання компетентними органами інформації, з якої вбачається наявність в діянні особи ознак правопорушення, пов`язаного з корупцією.

Разом з цим, матеріали справи не містять, та прокурором у судовому засіданні не надано доказів, які б вказували на те, що ОСОБА_1 , подавши декларацію 30 червня 2021 року мала умисел, спрямований на порушення вимог фінансового контролю чи переслідувала будь-який корупційний інтерес.

Отже, у даному випадку відсутність умислу ОСОБА_1 , спрямованого на вчинення правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 172-6 КУпАП, свідчить про відсутність однієї із складових його елементів, а саме суб`єктивної сторони, а отже і складу адміністративного правопорушення в цілому.

У своїх рішеннях «Ірландія проти Сполученого Королівства» від 18 січня 1978 року, та «Коробов проти України» від 21 жовтня 2011 року, Європейський суд з прав людини зазначає, що при оцінці доказів суд, як правило, застосовує критерій доведення «поза розумним сумнівом», така доведеність може випливати із співіснування достатньо переконливих, чітких і узгоджених між собою висновків.

Обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу.

Разом з цим, за викладених обставин, з точки зору достатності доказів, матеріали справи про адміністративне правопорушення не містять тієї сукупності доказів, яка б усунула обґрунтований сумнів щодо доведеності наявності в діянні ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 172-6 КУпАП, а тому усі сумніви і припущення стосовно наявності в діях особи складу адміністративного правопорушення повинні бути визнані на її користь.

Частиною 1 ст. 7 КУпАП передбачено, що ніхто не може бути підданий заходу впливу у зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом.

Разом з тим, приймаючи рішення у справі, суд має керуватися презумпцією невинуватості, закріпленою у ст. 62 Конституції України, відповідно до якої тягар доказування вини покладено на орган, який склав відповідний матеріал. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Аналізуючи зібрані у справі докази у їх сукупності суд приходить до висновку про відсутність в діях ОСОБА_1 умислу на вчинення вказаного адміністративного правопорушення.

В матеріалах адміністративної справи відсутні докази, які б підтверджували наявність в діях особи умислу на порушення вимог фінансового контролю.

Відповідно до вимог п. 1 ст. 247 КУпАП, провадження в справі про адміністративне правопорушення підлягає закриттю за відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

За наведених обставин, вважаю, що провадження у справі про адміністративне правопорушення стосовно ОСОБА_1 підлягає закриттю на підставі п. 1 ст. 247 КУпАП, за відсутністю в її діях складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 172-6 КУпАП.

Керуючись ст.ст. 172-6, 247, 251, 252, 283, 284, 294 Кодексу України про адміністративні правопорушення,-

постановив:

Провадження по адміністративній справі про притягнення ОСОБА_1 за ч.1 ст.172-6 КУпАП закрити на підставі п.1 ч.1 ст.247 КУпАП у зв`язку з відсутністю в її діях складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена до Черкаського апеляційного суду через Смілянський міськрайонний суд Черкаської області протягом 10 днів з дня її винесення.

Постанова набирає законної сили після закінчення строків на її оскарження, в разі оскарження після розгляду справи апеляційним судом.

Суддя О.П.Опалинська