Справа № 595/921/21
Провадження № 3/595/502/2021
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

26.07.2021

Суддя Бучацького районного суду Тернопільської області Тхорик І.І., за участі секретаря судового засідання Пастушака І.Д., прокурора Старух В.І., особи, яка притягується до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , її захисника адвоката Іщука К.В., розглянувши матеріали, які надійшли від Управління стратегічних розслідувань в Тернопільській області Департаменту стратегічних розслідувань Національної поліції України про притягнення до адміністративної відповідальності:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , жительку АДРЕСА_1 , працюючу головним державним ревізором-інспектором відділу адміністрування податків і зборів з фізичних осіб Чортківського відділу ГУ ДПС у Тернопільській області,

за вчинення адміністративних правопорушень, передбачених ч.1 ст.172-7, ч.2 ст.172-7 КУпАП,

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 , працюючи на посаді головного державного ревізора-інспектора відділу адміністрування податків та зборів з фізичних осіб Теребовлянського управління Головного управління ДФС у Тернопільській області, будучи державним службовцем категорії «В» посад державної служби та згідно п.п. «в» п.1 ч.1 ст. 3 Закону України «Про запобігання корупції» (далі Закон) є суб`єктом відповідальності за правопорушення, пов`язані з корупцією, всупереч інтересам держави та в порушення п.2 ч.1 ст. 28 Закону не повідомила не пізніше наступного робочого дня з моменту, коли особа дізналася чи повинна була дізнатися про наявність у неї реального конфлікту інтересів безпосереднього керівника при проведенні 05 липня 2019 року камеральної перевірки декларації платника єдиного податку фізичної особи-підприємця ОСОБА_2 за 2018 рік, який доводиться ОСОБА_1 чоловіком, чим вчинила адміністративне правопорушення пов`язане з корупцією, передбачене ч.1 ст.172-7 КУпАП, а саме: не повідомила в установлений законом строк про виникнення реального конфлікту інтересів.

Крім того, ОСОБА_1 , працюючи на посаді головного державного ревізора інспектора відділу адміністрування податків та зборів фізичних осіб Теребовлянського управління Головного управління ДФС у Тернопільській області, будучи державними службовцем категорії «В» посад державної служби та згідно п.п. «в» п.1 ч.1 ст. 3 Закону України «Про запобігання корупції» є суб`єктом відповідальності за правопорушення, пов`язані з корупцією, всупереч інтересам держави та в порушення п.3 ч.1 ст. 28 Закону вчинила дії (прийняла рішення) в умовах реального конфлікту інтересів, провела 05 липня 2019 року камеральну перевірку декларації платника єдиного податку фізичної особи-підприємця ОСОБА_2 за 2018 рік, який доводиться ОСОБА_1 чоловіком, чим вчинила адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією, передбачене ч.2 ст.172-7 КУпАП, а саме вчинила дії в умовах реального конфлікту інтересів.

Постановою Бучацького районного суду від 26 липня 2021 року справи про вчинення ОСОБА_1 адміністративних правопорушень, передбачених ч.1 ст.172-7 та ч.2 ст.172-7 КУпАП, а саме справи №595/921/21 (провадження №3/595/502/21) та №595/922/21 (провадження №3/595/503/21) об`єднано в одне провадження, об`єднаним справам присвоєно №595/921/21.

В судовому засіданні ОСОБА_1 своєї вини у вчиненні адміністративних правопорушень не визнала, вказала, що проводила камеральні перевірки методом суцільної вибірки, жодних дій в користь свого чоловіка не вчинила. Відобразила всі дані, які були наявні в інспекції.

Захисник ОСОБА_1 - адвокат Іщук К.В. в судовому засіданні вказав, що відсутні підстави для притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності. В обґрунтування заперечення надав суду письмові пояснення, в яких зазначив, що затримка у проведенні перевірки не стосується ОСОБА_1 в силу того, що вона зумовлена об`єктивними чинниками організації роботи програмного забезпечення податкового органу, що є наслідком накопичуваності надходження податкових декларацій. Крім того, дата виявлення правопорушення 16.06.2021 не відповідає дійсності, оскільки датою виявлення даного правопорушення необхідно вважати дату складання акту перевірки робочою групою ГУ ДПС у Тернопільській області, що датується 30.04.2021 за №69/19-00-14-09. Також, вказує, що робочий час ОСОБА_1 з 09.00 год. до 18.00 год., а у протоколі часом та датою вчинення правопорушення є 00 год. 00 хв. 07.07.2019. Зауваження та неточності до протоколу №235 від 16.06.2021 є ідентичними, як і щодо протоколу №234 від 16.06.2021. Однак, у останньому відсутнім є встановлення факту повідомлення 12.12.2018 зі сторони ОСОБА_1 на ім`я заступника начальника управління про наявність у неї потенційного конфлікту та не зазначено про врегулювання конфлікту інтересів на підставі рішення від 13.12.2018. Діяння у складі правопорушення, передбаченого ч.1 ст.172-7 КУпАП полягає у бездіяльності суб`єкта правопорушення, проте ОСОБА_1 було повідомлено про конфлікт інтересів 12.12.2018, а також даний конфлікт інтересів врегульовано рішенням від 13.12.2018. Діяння у складі правопорушення, передбаченого ч.2 ст.172-7 КУпАП є наслідком порушення керівництвом ОСОБА_1 обмежувальних заходів, що зазначені у винесеному рішенні від 13.12.2018 про врегулювання конфлікту інтересів. В силу виконання своїх посадових обов`язків ОСОБА_1 , у програмному забезпеченні, при проведенні перевірки декларації, неможливо забезпечити оперативну ідентифікацію суб`єкта, що перевіряється. Окрім того, в даному рішенні вказано, що у ОСОБА_1 приватний інтерес є неактуальний. Зазначив, що уповноважені органи порушили компетенцію при застосуванні заходів адміністративного впливу, зокрема, із наявних матеріалів у справі вбачається відсутність залучення чи повідомлення про наявні матеріали корупційного правопорушення НАЗК, дані щодо проведення відповідної перевірки, повідомлення НАЗК про результат перевірки стосовно ОСОБА_1 . Вважає, що право проводити перевірки дотримання законодавства про запобігання корупції належить виключно НАЗК, а не іншим спеціально уповноваженим суб`єктам у сфері протидії корупції, і, виключно, після проведеної перевірки НАЗК та направлення висновку НАЗК спеціально уповноваженими суб`єктам у сфері протидії корупції, в тому числі Національної поліції, виникають повноваження на складення протоколу про адміністративне правопорушення. 16.06.2021 управлінням стратегічних розслідувань в Тернопільській області складено два протоколи про адміністративні правопорушення відносно ОСОБА_1 за ч.1 та ч.2 ст. 172-7 КУпАП, на підставі акту перевірки робочої групи ГУ ДПС в Тернопільській області від 30.04.2021, тобто протоколи про адміністративні правопорушення складені з порушенням 24 годинного строку, передбаченого ч. 2 ст. 254 КУпАП. Також захисник наголошував, що на час розгляду справи в суді закінчився, передбачений ст. 38 КУпАП строк притягнення ОСОБА_1 до відповідальності, який на момент вчинення правопорушення становив три місяці, а тому провадження слід закрити на підставі ст. 247 КУпАП. Тому, провадження стосовно ОСОБА_1 щодо вчинення нею адміністративних правопорушень, передбачених ч. ч. 1, 2 ст.172-7 КУпАП просить закрити на підставі п.1,7 ст.247 КУпАП.

Прокурор в судовому засіданні просить визнати ОСОБА_1 винною у вчиненні адміністративних правопорушень, у зв`язку із наявністю в її діях ознак, передбачених ч.1, ч.2 ст.172-7 КУпАП, проте погоджується з доводами захисника Кльоцко Г.В., що провадження в даній справі підлягає закриттю на підставі п.7 ч.1 ст.247 КУпАП, у зв`язку із закінченням строків, передбачених ст. 38 КУпАП.

Заслухавши думку учасників судового розгляду, дослідивши матеріали справи, суд встановив наступне.

Наказом начальника Головного управління ДФС в Тернопільській області № 181-о від 03.06.2019 старшого державного ревізора - інспектора відділу адміністрування податків та зборів ОСОБА_1 призначено на посаду головного державного ревізора - інспектора відділу адміністрування податків і зборів з фізичних осіб Теребовлянського управління ГУ ДФС у Тернопільській області.

Наказом №23-о від 10.09.2019 ОСОБА_1 переведено на посаду головного державного - ревізора інспектора відділу адміністрування податків і зборів з фізичних осіб Теребовлянського управління Головного управління ДПС у Тернопільській області у порядку переведення з Головного управління ДФС у Тернопільській області.

В подальшому наказом №127-о від 02.09.2020 ОСОБА_1 переведено з посади головного державного - ревізора інспектора відділу адміністрування податків і зборів з фізичних осіб Теребовлянського управління на посаду головного державного - ревізора інспектора відділу адміністрування податків і зборів з фізичних осіб Чортківського відділу податків і зборів з фізичних осіб управління податкового адміністрування Головного управління ДПС у Тернопільській області.

На даний час, ОСОБА_1 працює на посаді головного державного-ревізора інспектора Чортківського відділу податків і зборів з фізичних осіб та проведення камеральних перевірок управління податкового адміністрування фізичних осіб ГУ ДПС у Тернопільській області (наказ ГУ ДПС від 21.12.2020 № 3-о).

Відповідно до абзацу другого пункту 3 частини другої статті 6 Закону України «Про державну службу», інші посади державної служби, не віднесені до категорій "А" і "Б", віднесено до посад категорії «В» державної служби. Відповідно до частини 1, пункту 1, підпункту «В» ст. 3 Закону України «Про запобігання корупції», суб`єктами, особами, на яких поширюються дія цього Закону, є державні службовці.

Відповідно до ч. 2 ст. 1 Закону України «Про державну службу», посадова особа державної служби - це громадянин України, який займає посаду державної служби в органі державної влади, іншому державному органі, його апараті (секретаріаті) (далі - державний орган), одержує заробітну плату за рахунок коштів державного бюджету та здійснює встановлені для цієї посади повноваження, безпосередньо пов`язані з виконанням завдань і функцій такого державного органу, а також дотримується принципів державної служби.

Згідно ст. 1 Закону України «Про державну службу», державний орган - орган державної влади, в тому числі колегіальний державний орган, інший суб`єкт публічного права, незалежно від наявності статусу юридичної особи, якому згідно із законодавством надані повноваження здійснювати від імені держави владні управлінські функції, юрисдикція якого поширюється на всю територію України або на окрему адміністративно-територіальну одиницю.

Таким чином, ОСОБА_1 є державним службовцем категорії «В» та суб`єктом, на яких поширюється дія Закону України «Про запобігання корупції» відповідно п.п. «В» п. 1 ч. 1 ст. 3 зазначеного Закону, і на неї поширюється юридична відповідальність за вчинення правопорушення пов`язаного з корупцією.

26.07.2011 року ОСОБА_1 склала присягу державного службовця в чому власноруч розписалась.

Із заяви ОСОБА_1 від 09.04.2019, вбачається, що вона зобов`язується дотримуватись та виконувати Правил етичної поведінки в органах ДФС, затверджені наказом ДФС від 03.04.2019 року №257.

Так, 04.10.2018 ОСОБА_1 під особистий підпис була ознайомлена з «Попередженням про обмеження, спрямовані на запобігання корупційним та пов`язаним з корупцією правопорушенням, запобігання та врегулювання конфлікту інтересів і одержанню неправомірної вигоди або подарунка та поводження з ними, щодо сумісництва та суміщення з іншими видами діяльності, дотримання вимог фінансового контролю», встановлені Законом України «Про запобігання корупції».

Відповідно до посадової інструкції головного державного ревізора - інспектора відділу адміністрування податків і зборів з фізичних осіб Теребовлянського управління Головного управління ДФС у Тернопільській області, з якою ОСОБА_1 ознайомлена 04.06.2019, основними завданнями та функціями ОСОБА_1 серед іншого є організація проведення камеральних перевірок юридичних та фізичних осіб у межах повноважень підрозділу податків і зборів з фізичних осіб (п.1.130). Аналогічні повноваження закріплені у посадовій інструкції головного державного ревізора - інспектора відділу адміністрування податків і зборів з фізичних осіб Теребовлянського управління Головного управління ДФС у Тернопільській області, з якою ОСОБА_1 ознайомлена 11.09.2019, в посадовій інструкції головного державного ревізора-інспектора Чортківського відділу податків і зборів з фізичних осіб, з якою така ознайомлена 03.09.2020, а також в посадовій інструкції головного державного ревізора інспектора Чортківського відділу податків і зборів з фізичних осіб управління податкового адміністрування ГУ ДПС у Тернопільській області (ознайомлена 22.12.2020) та в посадовій інструкції головного державного ревізора інспектора Чортківського відділу податків і зборів з фізичних осіб та проведення камеральних перевірок управління податкового адміністрування фізичних осіб ГУ ДПС у Тернопільській області ( ОСОБА_1 ознайомлено 22.12.2020).

12.12.2018 року ОСОБА_1 повідомила заступника начальника управління -начальника відділу адміністрування податків і зборів з фізичних осіб Теребовлянського управління Головного управління ДФС у Тернопільській області Чайківську О.В. про ймовірність наявності у неї потенційного конфлікту інтересів (потенційного інтересу) із ФОП ОСОБА_2 , який є її чоловіком, на підставі такого повідомлення 13.12.2018 заступником начальника прийнято рішення про врегулювання цього конфлікту інтересів.

За даними долучених до матеріалів справи пояснень начальника Чортківського відділу податків і зборів з фізичних осіб та камеральних перевірок управління податкового адміністрування фізичних осіб ГУДПС у Тернопільській області Чайківської О., така пояснила, що під час перебування її на посаді начальника відділу адміністрування доходів і зборів з фізичних осіб Тернопільського управління ГУ ДФС у Тернопільській області у зазначений період ОСОБА_1 її не повідомляла про реальний конфлікт інтересів із своїм чоловіком ОСОБА_2 , який зареєстрований як ФОП, та який перебуває на обліку в органах податкової служби Бучацького району, що виник під час проведення нею 05.07.2019 камеральної перевірки декларації ОСОБА_2 .

А отже, зважаючи на вищенаведене, твердження захисника Кльоцко Г.В., що останньою було повідомлено про конфлікт інтересів, на увагу суду не заслуговують.

06 травня 2021 року Головним управлінням ДПС у Тернопільській області на адресу Управління стратегічних розслідувань в Тернопільській області направлено лист для правової оцінки та вжиття заходів в межах компетенції та матеріали, що стосуються перевірки за якою встановлено факт неповідомлення про реальний конфлікт інтересів та вчинення дій в умовах реального конфлікту інтересів ОСОБА_1 , вказані матеріали управлінням стратегічний розслідувань отримано 06.05.2021.

Як слідує з акта Головного управління ДПС у Тернопільській області ОСОБА_2 (РНОКПП НОМЕР_1 ) перебуває на обліку Бучацької ДПІ ГУ ДПС, як фізична особа підприємець 2-ої групи, основний вид діяльності КВЕД_49.31 «Пасажирський наземний транспорт міського та приміського сполучення».

ФОП ОСОБА_2 08.02.2019 року в електронному вигляді подано щорічну податкову декларацію платника єдиного податку за 2018 рік.

Відповідно до даних ІТС «Податковий блок» ГДРІ відділу адміністрування податків і зборів з фізичних осіб Теребовлянського управління ГУ ДФС у Тернопільській області ОСОБА_1 внесено зміни у вищезгаданий звітний документ ФОП ОСОБА_2 , шляхом присвоєння йому статусу «+Перевірений» та «+Пройдено камеральну перевірку», що є підтвердженням камеральної перевірки.

Під час розгляду справи в суді ОСОБА_1 та її захисник не заперечували ту обставину, що протягом 2019 року остання провела камеральну перевірку податкової декларації ОСОБА_2 , який є її чоловіком.

Статтею 1 Закону України «Про запобігання корупції» визначено, що правопорушення, пов`язане з корупцією - це діяння, що не містить ознак корупції, але порушує встановлені цим законом вимоги, заборони та обмеження, вчинене особою, зазначеною у ч.1 ст.3 цього закону, за яке законом встановлено кримінальну, адміністративну, дисциплінарну та/або цивільно-правову відповідальність.

Згідно з абзацом 12 частини 1 статті 1 Закону України «Про запобігання корупції» приватний інтерес - це будь-який майновий чи немайновий інтерес особи, у тому числі зумовлений особистими, сімейними, дружніми чи іншими позаслужбовими стосунками з фізичними чи юридичними особами, у тому числі ті, що виникають у зв`язку з членством або діяльністю в громадських, політичних, релігійних чи інших організаціях.

За приписами статті 28 Закону України «Про запобігання корупції» особи, зазначені у пункті 1, 2 частини 1статті 3 цього Закону зобов`язані: 1) вживати заходів щодо недопущення виникнення реального, потенційного конфлікту інтересів; 2) повідомляти не пізніше наступного робочого дня з моменту, коли особа дізналася чи повинна була дізнатися про наявність у неї реального чи потенційного конфлікту інтересів безпосереднього керівника, а у випадку перебування особи на посаді, яка не передбачає наявності у неї безпосереднього керівника, або в колегіальному органі Національне агентство чи інший визначений законом орган або колегіальний орган, під час виконання повноважень у якому виник конфлікт інтересів, відповідно; 3) не вчиняти дій та не приймати рішень в умовах реального конфлікту інтересів; 4) вжити заходів щодо врегулювання реального чи потенційного конфлікту інтересів.

Частина 1 статті 172-7 КУпАП встановлює адміністративну відповідальність за неповідомлення особою у встановлених законом випадках та порядку про наявність у неї реального конфлікту інтересів. Об`єктивна сторона цього правопорушення полягає в бездіяльності особи, яка знала про наявність приватного інтересу, який впливав на об`єктивність або неупередженість прийняття рішень, вчинення чи не вчинення нею дій при здійснення представницьких повноважень, тому зобов`язана була повідомити про це, однак не зробила цього.

Частина 2 статті 172-7 КУпАП встановлює адміністративну відповідальність за порушення вимог щодо запобігання та врегулювання конфлікту інтересів: вчинення дій в умовах реального конфлікту інтересів. Об`єктивна сторона даного правопорушення полягає в активних діях особи, яка знала про наявність приватного інтересу, який впливав на об`єктивність або неупередженість прийняття рішень, вчинення чи не вчинення нею дій при здійсненні представницьких повноважень, тому зобов`язана була повідомити про це, однак не зробила цього.

Відповідно до абзацу 12 ч. 1 ст.1 Закону України «Про запобігання корупції», реальний конфлікт інтересів - суперечність між приватним інтересом особи та її службовими чи представницькими повноваженнями, що впливає на об`єктивність або неупередженість прийняття рішень, або на вчинення чи не вчинення дій під час виконання зазначених повноважень.

Відповідно до методичних рекомендацій з питань запобігання та врегулювання конфлікту інтересів у діяльності осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, та прирівняних до них осіб, затверджених рішенням Національного агентства з питань запобігання корупції № 839 від 29.09.2017, конфлікт інтересів існуватиме у всіх випадках, коли у особи є приватний інтерес, здатний вплинути на об`єктивність чи неупередженість рішення. Навіть тоді, коли прийняті нею рішення за наявності приватного інтересу є об`єктивними та неупередженими і відповідають закону. У цьому випадку буде мати місце втрата суспільної довіри до службової особи та органу, в якому вона працює.

Враховуючи вищевикладене, ОСОБА_1 слід притягнути до адміністративної відповідальності за вчинення адміністративних правопорушень, передбачених ч. 1 ст.172-7, ч. 2 ст.172-7КУпАП (протоколи №234 та №235) за неповідомлення особою у встановлених законом випадках та порядку про наявність у неї реального конфлікту інтересів та прийняття рішень в умовах реального конфлікту інтересів.

Що стосується посилання захисника на невідповідність дати вчинення правопорушення, слід зазначити, що з матеріалів справи встановлено, що камеральну перевірку щорічної податкової декларації за 2018 рік ОСОБА_2 проведено ОСОБА_1 05.07.2019, а тому суд приходить до переконання, що саме ця дата є часом вчинення правопорушення.

Відповідно до ч. 1 ст. 1 Закону України "Про запобігання корупції" встановлено, що спеціально уповноваженими суб`єктами у сфері протидії корупції є органи прокуратури, Національної поліції, Національне антикорупційне бюро України, Національне агентство з питань запобігання корупції.

Так, згідно з ст. 255 КУпАП органи внутрішніх справ (Національної поліції) мають право складати протоколи про адміністративне правопорушення за ст. 172-4 172-9 КУпАП, які віднесені до адміністративних правопорушень, пов`язаних з корупцією.

Згідно ч.2 ст.251 КУпАП, обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу.

Сукупний аналіз вище наведених норм Закону України «Про запобігання корупції» та Кодексу України про адміністративні правопорушення, вказує, що відповідні посадові особи Національної поліції наділені повноваженнями проводити перевірку, збирати докази та складати протоколи про адміністративні правопорушення, в тому числі і пов`язані з корупцією.

Тому доводи про обов`язкове затвердження висновку НАЗК суд вважає необґрунтованими, оскільки ні Закон, ні КУпАП не передбачають обов`язкового затвердження обґрунтованого висновку НАЗК у разі виявлення пов`язаного з корупцією правопорушення, як підставу для складання протоколу про адміністративне правопорушення.

Так, в протоколах про адміністративні правопорушення зазначено, що датою виявлення вчинених ОСОБА_1 адміністративних правопорушень, пов`язаних з корупцією, передбачених ч.1 ст.172-7, ч.2 ст. 172-7 КУпАП є дата складання адміністративних протоколів, тобто 16 червня 2021 року.

Проте, момент виявлення порушення не можна ототожнювати з часом складення протоколу про адміністративне правопорушення, оскільки останній є засобом не виявлення, а фіксації правопорушення. Факт виявлення порушення це окрема подія, яка завжди передує складанню протоколу про вчинення порушення.

В законодавстві чітко не визначено, що є моментом виявлення правопорушення, тоді як судова практика послідовно пов`язує цей момент з днем виявлення правопорушення саме органом, який уповноважений на складання відповідного протоколу про адміністративне правопорушення, як початкового етапу процедури притягнення особи до адміністративної відповідальності. Днем виявлення правопорушення слід вважати день, коли до уповноваженого органу надійшли будь-які відомості про можливе вчинення адміністративного правопорушення (постанова Верховного Суду від 28.02.2019 у справі №149/2498/17).

Відтак, моментом виявлення правопорушень, передбачених частинами 1, 2 статті 172-6 КУпАП, є не дата складання протоколу про адміністративне правопорушення, а дата коли уповноважений суб`єкт дізнався про факти неповідомлення про наявність реального конфлікту інтересів та про прийняття рішення в умовах реального конфлікту інтересів.

Таким чином, зважаючи на отриману 06 травня 2021 року Управлінням стратегічних розслідувань у Тернопільській області Департаменту стратегічних розслідувань Національної поліції України інформацію щодо порушення вимог статті 28 розділу V ЗУ від 14.10.2014 №1700-VІІ «Про запобігання корупції» за фактом неповідомлення про реальний конфлікт інтересів та вчинення дій в умовах реального конфлікту інтересів ОСОБА_1 під час її перебування на посаді головного державного ревізора-інспектора відділу адміністрування податків і зборів з фізичних осіб Теребовлянського ГУДФС у Тернопільській області (вх. №518 від 06.05.2021), суд приходить до переконання, що днем виявлення правопорушення слід вважати саме 06 травня 2021 року

За приписами ч.2 ст.254 КУпАП протокол про адміністративне правопорушення, у разі його оформлення, складається не пізніше двадцяти чотирьох годин з моменту виявлення особи, яка вчинила правопорушення, у двох примірниках, один із яких під розписку вручається особі, яка притягується до адміністративної відповідальності.

Як слідує з протоколів про адміністративне правопорушення такі складено 16 червня 2021 року, оскільки, саме 16 червня 2021 року посадовою особою органу Національної поліції надалася оцінка зібраним доказам у їх сукупності, цього ж дня отримано пояснення від фізичної особи, щодо якої складався протокол, оскільки іншої дати не зазначено, а тому підстави для визнання протоколів недопустимими доказами, що складені поза межами строку встановленого ч.2 ст. 254 КУпАП, відсутні.

Разом з тим, відповідно до пункту 7 частини 1 статті 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочате, а розпочате підлягає закриттю за таких обставин: закінчення на момент розгляду справи про адміністративне правопорушення строків, передбачених статтею 38 цього Кодексу.

Згідно із частиною 3 статті 38 КУпАП (в редакції, чинній на час вчинення правопорушень - 05.07.2019) адміністративне стягнення за вчинені правопорушення, пов`язані з корупцією, а також правопорушення, передбачених статтями 164-14, 212-15, 212-21 цього Кодексу, може бути накладено протягом трьох місяців з дня його виявлення, але не пізніше двох років з дня його вчинення.

Зміни до статті 38 КУпАП в частині продовження строку, протягом якого може бути накладено адміністративне стягнення за вчинення правопорушення, пов`язаного з корупцією, до шести місяців з дня його виявлення, внесені на підставі Закону України «Про внесення змін до Закону України «Про публічні закупівлі» та деяких інших законодавчих актів України щодо вдосконалення публічних закупівель» №114-IX від 19.09.2019 (далі - Закон №114-IX).

Згідно із пунктом 1 Прикінцевих та перехідних положень Закону №114-IX цей Закон набирає чинності з дня, наступного за днем його опублікування, та вводиться в дію через шість місяців з дня його опублікування, крім розділу VI, який вводиться в дію через 12 місяців з дня його опублікування.

Відповідно до частин 1, 2 статті 8 КУпАП особа, яка вчинила адміністративне правопорушення, підлягає відповідальності на підставі закону, що діє під час і за місцем вчинення правопорушення.

Закони, які встановлюють або посилюють відповідальність за адміністративні правопорушення, зворотної сили не мають.

Таким чином, Закон України №114-IX введений в дію з 19.04.2020 зворотної сили не має.

Отже, з часу вчинення правопорушень згідно з протоколами про адміністративні правопорушення, пов`язаних з корупцією (05.07.2019) і до 19.04.2020 адміністративне стягнення за вчинення правопорушення, пов`язаного з корупцією, могло бути накладено протягом трьох місяців з дня його виявлення, але не пізніше двох років з дня його вчинення, а з 19.04.2020 строк накладення адміністративного стягнення збільшено до шести місяців з дня його виявлення.

Строк накладення адміністративного стягнення у справах про адміністративні правопорушення це певний період часу, протягом якого дія чи подія мають юридичне значення. Цей строк не поновлюється і не продовжується і є гарантією того, що будь-які дії щодо притягнення особи до відповідальності після його закінчення мають бути припинені.

Відповідно до статті 58 Конституції України, закони та інші нормативно-правові акти не мають зворотної дії в часі, крім випадків, коли вони пом`якшують або скасовують відповідальність особи.

Положення статті 38 КУпАП в редакції, яка почала діяти з 19.04.2020, збільшує строк накладення адміністративного стягнення з трьох до шести місяців, тобто погіршує становище особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, а тому не має зворотної дії в часі і не відновлює строк притягнення до адміністративної відповідальності, який вже сплив.

Проте, враховуючи ту обставину, що часом виявлення правопорушення є 06.05.2021, в даному випадку адміністративне стягнення за вчинення правопорушень, пов`язаних з корупцією на ОСОБА_1 могло бути накладено не пізніше двох років з дня вчинення правопорушення, а саме 05.07.2021.

Європейський суд з прав людини, юрисдикція якого поширюється на всі питання тлумачення і застосування Конвенції наголошує, що позовна давність - це законне право правопорушника уникнути переслідування або притягнення до суду після закінчення певного періоду після скоєння правопорушення. Термін позовної давності забезпечує юридичну визначеність та остаточність, запобігаючи порушенню прав відповідачів, які можуть трапитись у разі прийняття судом рішення на підставі доказів, що стали неповними через сплив часу ( рішення у справі «Стаббінгс та інші проти Сполученого Королівства»).

Отже, враховуючи, що на момент розгляду справи спливли строки накладення адміністративного стягнення, передбачені статтею 38 КУпАП, провадження у справі про адміністративне правопорушення стосовно ОСОБА_1 за вчинення адміністративних правопорушень, передбачених частинами 1 та 2 статті 172-7 КУпАП підлягає закриттю на підставі пункту 7 частини 1 статті 247 КУпАП.

Враховуючи вищенаведене та керуючись, ст.ст.36, 38, ч.1 ст.172-7, ч.2 ст.172-7,ст.ст.251,256,283,278 Кодексу України про адміністративні правопорушення, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Провадження в справі про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч.1 ст. 172-7, ч.2 ст. 172-7 КУпАП закрити на підставі пункту 7 частини 1 статті 247 КУпАП у зв`язку із закінченням строків накладення адміністративного стягнення.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Постанова може бути оскаржена через Бучацький районний суд Тернопільської області до Тернопільського апеляційного суду протягом десяти днів з дня винесення постанови.

Повний текст постанови складено 28 липня 2021 року.

Суддя І. І. Тхорик