ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

30.07.2021 Справа №607/11387/21

Суддя Тернопільського міськрайонного суду Тернопільської області Черніцька Ірина Миколаївна, розглянувши матеріали, які надійшли від Управління патрульної поліції в Тернопільській області Департаменту патрульної поліції про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, проживаючого по АДРЕСА_1 , зареєстрованого по АДРЕСА_2 ,

за ст. 173 Кодексу України про адміністративні правопорушення

В С Т А Н О В И В:

30 травня 2021 року близько 17 год. 20 хв. по вул. Качали, 2 у м. Тернополі громадянин ОСОБА_1 висловлювався нецензурною лайкою в сторону громадянина ОСОБА_2 та погрожував йому фізичною розправою, чим порушував громадський порядок та спокій громадян.

У судове засідання призначене на 30 червня 2021 року ОСОБА_1 не з`явився, хоча про час та місце розгляду справи був повідомлений у встановленому законом порядку, що підтверджується його підписом у протоколі про адміністративне правопорушення серії ВАБ №227402 від 30 травня 2021 року в графі «Підпис особи, яка ознайомлена з місцем та часом розгляду справи». Про причини неявки суду не повідомив.

У зв`язку з неявкою ОСОБА_1 , розгляд справи було відкладено на 14 липня 2021 року.

До ОСОБА_1 у вказане судове засідання застосовано привід.

У судове засідання 14 липня 2021 року ОСОБА_1 не з`явився, хоча про дату, час та місце розгляду справи був повідомлений у встановленому законом порядку шляхом направлення рекомендованого повідомлення за місцем його проживання та розміщення виклику до суду на сайті судової влади. Про причини неявки суду не повідомив та працівниками поліції останній доставлений не був.

Згідно листа-повідомлення начальника Чортківського відділу поліції ГУНП в Тернопільській області від 13 липня 2021 року, доставити в залу судового засідання ОСОБА_1 не вдалося, оскільки останній за місцем проживання по АДРЕСА_2 відсутній.

З рапорту командира роти ТОР УПП в Тернопільській області ДПП старшого лейтенанта поліції Пасєки В. від 14 липня 2021 року вбачається, що працівниками поліції було здійснено виїзд за адресою проживання ОСОБА_1 по АДРЕСА_1 . Прибувши за вказаною адресою двері квартири відчинила громадянка, яка представилась дружиною ОСОБА_1 , та повідомила, що останній знаходиться на роботі та вдома його немає.

У зв`язку з неявкою ОСОБА_1 , розгляд справи було відкладено на 30 липня 2021 року.

До ОСОБА_1 у вказане судове засідання застосовано привід.

З рапорту командира роти ТОР УПП в Тернопільській області ДПП старшого лейтенанта поліції Пасєки В. від 30 липня 2021 року вбачається, що працівниками поліції було здійснено виїзд за адресою проживання ОСОБА_1 по АДРЕСА_1 . Прибувши за вказаною адресою двері квартири відчинила громадянка, яка представилась дружиною ОСОБА_1 , та повідомила, що останній знаходиться на роботі та вдома його немає.

Таким чином, судом вживалися заходи з метою виклику ОСОБА_3 в судове засідання на 14 липня 2021 року та на 30 липня 2021 року, шляхом направлення рекомендованого повідомлення за адресою місця реєстрації та опублікування оголошення про виклик до суду на сайті судової влади.

Однак, ОСОБА_1 в судове засідання у вказані дати не з`явився, про причини неявки суд не повідомив та заяви про відкладення розгляду справи не подавав.

З врахування вищенаведених обставин, вважаю, що розгляд справи можна провести у відсутності ОСОБА_1 .

Вказане узгоджується з рішенням Європейського суду з прав людини від 08.11.2005 року у справі «Смірнов проти України», відповідно до якого в силу вимог ч. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду об`єктивно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи, є порушенням ч. 1 ст.6 даної Конвенції.

В своїх рішеннях Європейський суд також наголошує, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Суд, розглянувши матеріали справи, дослідивши та оцінивши в сукупності докази, прийшов до наступних висновків.

Відповідно до вимог ч. 1 КУпАП, завданням Кодексу України про адміністративні правопорушення є охорона прав і свобод громадян, власності, конституційного ладу України, прав і законних інтересів підприємств, установ і організацій, встановленого правопорядку, зміцнення законності, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі точного і неухильного додержання Конституції і законів України, поваги до прав, честі і гідності інших громадян, до правил співжиття, сумлінного виконання своїх обов`язків, відповідальності перед суспільством.

В силу вимог ч.ч. 1, 2 ст. 7 КУпАП, ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

Згідно з вимогами ст. 252 КУпАП, орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

В силу вимог статті 251 КУпАП, доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, а також іншими документами.

Положеннями ст. 173 КУпАП передбачено адміністративну відповідальність за дрібне хуліганство, тобто нецензурна лайка в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Об`єктом даного адміністративного проступку є суспільні відносини у сфері забезпечення безпеки громадського порядку та громадської безпеки.

Об`єктивною стороною правопорушення є нецензурна лайка в громадських місцях, образливе ставлення до громадян та інші дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Найбільш розповсюдженою формою дрібного хуліганства є нецензурна лайка у громадських місцях. Іншою формою цього правопорушення є образливе ставлення до громадян, під яким необхідно розуміти докучливу поведінку, пов`язану з образливими діями, що зневажають честь і гідність людини та утискають будь-чию волю, до того ж у грубій розв`язній манері. Це може бути: хапання за одяг, насильницьке утримання за руки, демонстративне зривання головного убору, тощо. Для всіх цих випадків характерним є ігнорування волі та бажання оточення, прагнення нав`язати свою волю, а точніше свавілля.

Суб`єктивна сторона адміністративного правопорушення характеризується умисною формою вини.

Судом встановлено, що вина ОСОБА_1 у вчиненні правопорушення доведена матеріалами справи, дослідженими у судовому засіданні, а саме: протоколом про адміністративне правопорушення серії ВАБ №227402 від 30 травня 2021 року; письмовою заявою ОСОБА_2 від 30 травня 2021 року, де останній повідомив, що ОСОБА_1 лаявся в його сторону нецензурною лайкою, погрожував фізичною розправою, перебуваючи в стані алкогольного сп`яніння; постановою по справі про адміністративне правопорушення №300316 від 30 травня 2021 року про притягнення ОСОБА_1 за ч. 1 ст. 178 КУпАП.

За таких обставин, вважаю, що в діях ОСОБА_1 є ознаки адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП дрібне хуліганство, тобто нецензурна лайка в громадських місцях, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

ОСОБА_1 в судове засідання жодного разу не з`явився, будь-яких заперечень щодо обставин викладених у протоколі суду не надав.

Таким чином, ОСОБА_1 слід притягнути до адміністративної відповідальності, наклавши на нього адміністративне стягнення.

При обранні адміністративного стягнення, суд враховує характер вчиненого правопорушення, особу порушника, у зв`язку з цим, вважає за доцільне обрати ОСОБА_1 адміністративне стягнення у виді штрафу в дохід держави в межах санкції статті.

Згідно з вимогами ст. 40-1 КУпАП, судовий збір у провадженні по справі про адміністративне правопорушення підлягає стягненню з особи, на яку накладено стягнення.

Таким чином, у відповідності до положень п. 5 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», з ОСОБА_1 слід стягнути судовий збір у розмірі 0,2 розміру прожиткового мінімуму.

На підставі наведеного, керуючись ст.ст. 33, 40-1, 173, 280, 283, 284, 287, 294 Кодексу України про адміністративні правопорушення, суд-

П О С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 визнати винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП та накласти на нього адміністративне стягнення у вигляді штрафу у розмірі 3 неоподатковуваних мінімумів доходів громадян в сумі 51 (п`ятдесят одна) гривня у дохід держави.

Стягнути з ОСОБА_1 на користь держави судовий збір в розмірі 454 (чотириста п`ятдесят чотири) грн.

Постанова судді у справах про адміністративне правопорушення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Постанова може бути оскаржена особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником, а також прокурором у випадках, передбачених ч. 5 статті 7 КУпАП протягом десяти днів з дня винесення постанови.

Апеляційна скарга подається до Тернопільського апеляційного суду через Тернопільський міськрайонний суд Тернопільської області.

СуддяІ. М. Черніцька