Справа № 182/7439/20
Провадження № 3/0182/180/2021
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

10.03.2021 м. Нікополь

Суддя Нікопольського міськрайонного суду Дніпропетровської області Клименко І.В., розглянувши адміністративні матеріали, які надійшли від Нікопольського ВП ГУНП в Дніпропетровській області про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який проживає в

АДРЕСА_1 , не працює,

за правопорушення, передбачені ст. 173, 185 КУпАП,-

за участю особи, яка притягається

до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 ,

захисника Баркова О.К.,

В С Т А Н О В И В :

Згідно протоколу про адміністративне правопорушення № 119105 від 04.12.2020 ОСОБА_1 04.12.2020 в 22.40 год., знаходячись біля кафе «Разгуляй» у м. Нікополь, не виконав законну вимогу працівника поліції припинити правопорушення та не виражатись нецензурною лайкою на адресу працівників поліції, на зауваження реагував зухвало, провокував бійку, продовжував виражатись нецензурною лайкою в адресу поліцейських, штовхнув поліцейського та погрожував фізичною розправою.

Дії ОСОБА_1 були кваліфіковані за ст. 185 КУпАП.

Крім того, згідно протоколу про адміністративне правопорушення № 119107 від 04.12.2020 ОСОБА_1 04.12.2020 в 22.40 год., знаходячись біля кафе «Разгуляй» у м. Нікополь, висловлювався нецензурною лайкою, чіплявся до громадян, на зауваження не реагував.

Дії ОСОБА_1 були кваліфіковані за ст. 173 КУпАП.

В судовому засіданні ОСОБА_1 винним у інкримінованих адміністративних правопорушеннях себе не визнав. Пояснив, що ввечері 04.12.2020 він разом зі своїми товаришами ОСОБА_2 та ОСОБА_3 тренувались в спортивному клубі «Торнадо». Після тренування вони поїхали на ЦУМ випити кави. Приблизно о 22.00 год. йому зателефонували, щоб закрити кафе «Разгуляй», яке належить його батькові. Під`їхавши до кафе, побачив, що біля будівлі кафе стояло 3 автомобіля поліції та 9-10 працівників поліції. На його запитання «Що трапилось?» він не почув відповіді, а один із співробітників поліції в наказовому тоні сказав, щоб він відчиняв кафе для складання протоколу за те, що кафе працює після 22.00 год., хоча на той момент воно вже було зачинене. При цьому поліцейський блокував вхід до кафе та світив ліхтариком в обличчя. Коли він намагався потрапити всередину кафе, поліцейські відразу заламали йому руки, надягли кайданки, силоміць посадили до свого автомобіля та почали бити. Весь цей час біля кафе перебували його товариші, з якими він приїхав, а також був присутній його батько ОСОБА_4 та його сестра ОСОБА_5 . Після цього його відвезли до відділення поліції, де склали два протоколи, та відпустили. При цьому жодних свідків під час складання протоколів присутніми не було. Через два дні після побиття він звернувся до лікарні, де пройшов СМЕ.

Допитаний в судовому засіданні свідок ОСОБА_6 показав, що ОСОБА_1 його друг. 04.12.2020 ввечері він разом з ОСОБА_1 та ОСОБА_2 тренувались в спортивному залі. Десь о 21.00 год. поїхали до кафе «Франсуа» біля ЦУМу випити кави, коли ОСОБА_7 подзвонили, що необхідно забрати адміністратора з кафе «Разгуляй», яке належить батькові ОСОБА_1 . Вони приїхали до кафе і залишились на задньому дворі, а ОСОБА_7 пішов до кафе. Почувши крики, пішли туди та побачили 3 патрульних автомобіля та близько 10 поліцейських. Він бачив, як працівник поліції став заламувати ОСОБА_7 та саджати його до автомобіля, після чого повезли до відділку. Потім він з ОСОБА_2 пішли пішки до відділення поліції та чекали на ОСОБА_7 . Через деякий час вийшов ОСОБА_7 , він був побитий, на обличчі видно гематоми.

Свідок ОСОБА_8 суду показав, що ОСОБА_1 його друг. 04.12.2020 ввечері він, ОСОБА_9 та ОСОБА_10 разом були на тренуванні в спортивному клубі «Торнадо». Приблизно о 22.00 год. вони приїхали до кафе «Разгуляй». Він та ОСОБА_11 залишились, а ОСОБА_7 пішов до кафе. Приблизно через 5 хвилин вони почули крики, і, підійшовши до кафе, побачили 3 автомобіля поліції та 9-10 поліцейських, один з яких саджав ОСОБА_7 до автомобіля. Окрім них та працівників поліції там присутні були батько ОСОБА_7 ОСОБА_12 та сестра ОСОБА_7 - ОСОБА_5 . Інших сторонніх людей там не було. Вони з ОСОБА_13 пішки пішли до відділення поліції, а коли вийшов ОСОБА_7 , то він був побитий, а на обличчі було видно кров та гематоми. ОСОБА_7 сказав, що його побили поліцейські, поки вони їхали в автомобілі, після чого відвели його додому.

Суддя, вислухавши пояснення ОСОБА_1 , свідків, вивчивши матеріали справи, вважає, що справа підлягає закриттю з наступних підстав.

Відповідно до положень ст. 7 КУпАП, ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності. Застосування уповноваженими на те органами і посадовими особами заходів адміністративного впливу провадиться в межах їх компетенції, у точній відповідності з законом.

Згідно зі ст. 245 КУпАП, завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

Відповідно до ст. 252 КУпАП, суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Як передбачено ст. 280 КУпАП, при розгляді справи про адміністративне правопорушення суд зобов`язаний з`ясувати, зокрема, чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа у його вчиненні, чи підлягає адміністративній відповідальності та встановити інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Фабулою ст. 173 КУпАП визначено, що адміністративна відповідальність наступає за дрібне хуліганство, тобто нецензурну лайку в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Склад адміністративного правопорушення включає в себе ознаки, які характеризують зовнішній прояв поведінки особи, його спрямованість та наслідки; ознаки, що характеризують правопорушника і його психічне ставлення до скоєного.

Тобто з об`єктивної сторони хуліганство, незалежно від виду відповідальності, характеризується порушенням громадського порядку, а з суб`єктивної - умисною виною та мотивом явної неповаги до суспільства.

Відповідно до Постанови Пленуму Верховного Суду України від 22.12.2006 року №10 «Про судову практику у справах про хуліганство хуліганство» - це умисне грубе порушення громадського порядку з мотивів явної неповаги до суспільства.

Згідно з протоколом, 04 грудня 2020 року ОСОБА_1 голосно висловлювався нецензурною лайкою, чіплявся до громадян. Проте, чи дійсно ці дії ОСОБА_1 призвели до порушення спокою громадян та громадського порядку, в судовому засіданні не знайшло свого підтвердження, оскільки з матеріалів не вбачається відносно кого нецензурно висловлювався ОСОБА_1 , матеріали справи не містять пояснень осіб, які б могли підтвердити зазначені обставини. В той же час відібрані письмові пояснення у ОСОБА_14 та ОСОБА_15 , які містяться в матеріалах справи, повністю ідентичні і не написані власноруч свідками, а були підписані ними вже після їх складання поліцейським. Зазначені пояснення також не містять відомостей, на чию адресу нецензурно висловлювався ОСОБА_1 та до кого з громадян чіплявся.

На підставі викладеного, суд приходить до висновку про відсутність в діях ОСОБА_16 складу адміністративного правопорушення за ст. 173 КУпАП.

Ст. 185 КУпАП передбачає відповідальність за злісну непокору законному розпорядженню або вимозі поліцейського при виконанні ним службових обов`язків, а також вчинення таких дій щодо члена громадського формування з охорони громадського порядку і державного кордону або військовослужбовця у зв`язку з їх участю в охороні громадського порядку.

Об`єктом цього правопорушення виступають суспільні відносини у сфері забезпечення громадського порядку та суспільної безпеки, також у сфері державного управління.

Об`єктивна сторона правопорушення полягає у злісній непокорі законному розпорядженню або вимозі працівника поліції при виконанні ним службових обов`язків, а суб`єктивна - наявність вини у формі прямого умислу.

Таким чином, суддя вважає, що таке правопорушення повинно проявлятись у відмові від виконання наполегливих, неодноразово повторених законних вимог чи розпоряджень працівників поліції при виконанні службових обов`язків, або у відмові, вираженій в зухвалій формі, що свідчить про явну зневагу до осіб, які охороняють громадський порядок. Саме це тлумачення є визнаним і сьогодні і на нього посилається Конституційний Суд України у своєму Рішенні від 11.10.2011 №10-рп/2011.

Так, дане правопорушення обов`язково передбачає наявність законної вимоги поліцейського, а вимоги поліцейського мають бути законодавчо обґрунтовані. На думку судді, хоча в протоколі про адміністративне правопорушення і було відображено, які саме вимоги були висунуті ОСОБА_1 працівником поліції, але матеріали справи не містять достатньо доказів, що ці вимоги були законні та обґрунтовані.

Суддею також вживалися заходи щодо виклику свідків, у присутності яких складалися протоколи, однак зазначені свідки на неодноразові виклики до суду не з`явились, з`ясувати в них обставини події не виявилось за можливе.

Тому суддя вважає, що додані до матеріалів справи письмові докази не можуть вважатися належним та допустимим доказом вчинення ОСОБА_1 адміністративного правопорушення.

Відповідно до ст. 62 Конституції України обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Рішенням Конституційного Суду України від 22.12.2010 № 23-рп/2010 встановлено, що адміністративна відповідальність в Україні та процедура притягнення до неї ґрунтується на конституційних принципах і правовій презумпції, в тому числі, і закріпленої в статті 62 Конституції України презумпції невинуватості.

Таким чином, зазначені у протоколі обставини не доведені належними та допустимими доказами.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП, провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочате, а розпочате підлягає закриттю за відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

Притягнення особи до адміністративної відповідальності, можливе лише за наявності події адміністративного правопорушення та вини особи у його вчиненні, яка підтверджена належними доказами.

Оскільки обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складення протоколів про адміністративні правопорушення, визначених ст. 255 КУпАП, тому суддя приходить до висновку про недоведеність матеріалами справи об`єктивної сторони інкримінованого адміністративного правопорушення .

Враховуючи викладене, проаналізувавши надані суду матеріали, враховуючи матеріали справи, ґрунтуючись на внутрішніх переконаннях, суд робить висновок про те, що в діях ОСОБА_1 відсутній склад правопорушень, передбачених ст.173, 185 КУпАП, тому вважає, що провадження в справі підлягає закриттю на підставі п.1 ст. 247 КУпАП.

Керуючись п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП, суд -

П О С Т А Н О В И В :

Провадження у справі про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ст. 173, 185 КУпАП закрити у зв`язку з відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена в апеляційному порядку до Дніпровського апеляційного суду протягом 10 днів з дня її винесення і набирає чинності після закінчення строку на оскарження.

Суддя: І. В. Клименко