КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа №753/258/21 Головуючий у 1 інстанції: Домарєв О.В.

Провадження №33/824/2025/2021 Суддя-доповідач: Гаращенко Д.Р.

20 травня 2021 року Київський апеляційний суду в складі судді судової палати з розгляду цивільних справ Гаращенка Д.Р., за участю захисника Деркач О.В. , розглянувши апеляційну скаргу адвоката Деркач Олександри Володимирівни, подану в інтересах ОСОБА_1 , на постанову Дарницького районного суду м. Києва від 04 березня 2021 року про притягнення ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянки України, директора ТОВ «Башта Плюс», яка проживає: АДРЕСА_1 , до адміністративної відповідальності за ч.1 ст. 164 КУпАП,-

ВСТАНОВИВ:

Постановою Дарницького районного суду м. Києва від 04 березня 2021 року ОСОБА_1 визнано винною у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 164 ч.1 КУпАП.

Накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу у розмірі 1000 неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, тобто у сумі 17 000 гривень на користь держави без конфіскації сировини і грошей, одержаних внаслідок вчинення цього адміністративного правопорушення.

Стягнуто з ОСОБА_1 судовий збір у розмірі 454 грн на користь держави.

Не погоджуючись з постановою суду першої інстанції, адвокат Деркач О.М. подала апеляційну скаргу, просила постанову суду скасувати, провадження у справі закрити. У скарзі зазначила, що матеріали справи не містять доказів того, що ТОВ «Башта Плюс» отримало розпорядження про анулювання ліцензії на право роздрібної торгівлі алкогольними напоями 11 серпня 20120 року.

У судовому засіданні адвокат Деркач О.М. підтримала доводи апеляційної скарги, просила її задовольнити.

Заслухавши пояснення адвоката Деркач О.М., дослідивши матеріали справи та перевіривши доводи апеляційної скарги, апеляційний суд приходить до висновку до наступного.

Суд першої інстанції зазначено, що у період з 11.08.2020 по 07.12.2020 директором ТОВ «Башта Плюс» за адресою: м. Київ, пр. Григоренка, 33/44, було реалізовано алкогольні напої на загальну суму 553 грн без наявності ліцензії на право роздрібної торгівлі алкогольними напоями, чим порушено ст. 15 Закону України «Про державне регулювання виробництва і обігу спирту етилового, коньячного і плодового, алкогольних напоїв, тютюнових виробів та пального».

Також було зазначено, що 11.08.2020 ТОВ «Башта Плюс» отримало розпорядження Управління контролю за підакцизними товарами про анулювання ліцензії на право здійснення роздрібної торгівлі алкогольними напоями та тютюновими виробами (номер анульованої ліцензії №905078).

Апеляційний суд не може погодитись з таким висновком суду першої інстанції враховуючи наступне.

Згідно із позицією Верховного Суду, викладеною у постанові від 23 січня 2020 року в справі №9222/1124/18, підтвердженням надіслання органом державної влади письмової вимоги та її отримання є наявність доказів її отримання відповідно до Правил надання послуг поштового зв`язку, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 05 березня 2009 року №270.

Відповідно до правової позиції Верховного Суду висловленої у справі №820/1186/17, належним доказом надіслання суб`єктом владних повноважень документів є квитанція або касовий чек, в якому зазначено найменування оператора та об`єкту поштового зв`язку, які надають послуги, дату, вид послуги та її вартість.

Посилаючись у своєї постанові на те, що 11.08.2020 ТОВ «Башта Плюс» отримало розпорядження Управління контролю за підакцизними товарами про анулювання ліцензії на право здійснення роздрібної торгівлі алкогольними напоями та тютюновими виробами (номер анульованої ліцензії №905078), суд першої інстанції не послався на конкретні докази отримання ТОВ «Башта Плюс» розпорядження про анулювання ліцензії.

Крім того, при перевірці матеріалів справи суд встановив відсутність доказів контрольної закупки тютюнових виробів.

Матеріали справи мітять чек звіт перевірки управління контролю за розрахунковими операціями за період з 11.08.2020 по 07.12.2020, про надходження коштів у готівковому та без готівковому порядку до каси ТОВ «Башта Плюс».

Даних щодо реалізації тютюнових виробів чек не містить.

Відповідно до частини 1 статті 247 КУпАП, провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за таких обставин:

1) відсутність події і складу адміністративного правопорушення;

2) недосягнення особою на момент вчинення адміністративного правопорушення шістнадцятирічного віку;

3) неосудність особи, яка вчинила протиправну дію чи бездіяльність;

4) вчинення дії особою в стані крайньої необхідності або необхідної оборони;

5) видання акта амністії, якщо він усуває застосування адміністративного стягнення;

6) скасування акта, який встановлює адміністративну відповідальність;

7) закінчення на момент розгляду справи про адміністративне правопорушення строків, передбачених статтею 38 цього Кодексу;

8) наявність по тому самому факту щодо особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, постанови компетентного органу (посадової особи) про накладення адміністративного стягнення, або нескасованої постанови про закриття справи про адміністративне правопорушення, а також повідомлення про підозру особі у кримінальному провадженні по даному факту;

9) смерть особи, щодо якої було розпочато провадження в справі.

Юридичний склад адміністративного правопорушення це передбачений нормами права комплекс ознак (елементів), за наявності яких певне протиправне діяння можна кваліфікувати як адміністративний проступок.

Такий комплекс ознак передбачає чотири елементи: об`єкт, об`єктивна сторона, суб`єкт і суб`єктивна сторона.

Об`єкт адміністративного правопорушення - це те, на що воно посягає.

Об`єктивна сторона складу адміністративного правопорушення - це система передбачених адміністративно-правовою нормою ознак, що характеризують зовнішню сторону правопорушення.

Вона містить у собі передусім такі ознаки, як:

- власне протиправне діяння - дія чи бездіяльність (більшість адміністративних правопорушень скоюється у формі протиправного діяння);

- шкідливі наслідки діяння,

- причинний зв`язок між протиправним діянням і шкідливими наслідками, що наступили;

- час, місце, умови, способи та засоби вчинення правопорушення.

Протиправне діяння є обов`язковою ознакою об`єктивної сторони, всі ж інші ознаки є факультативними.

Суб`єктами адміністративних правопорушень можуть бути деліктоздатні фізичні та юридичні особи, які вчинили певні правопорушення.

Фізичні особи - це осудні особи, які досягли 16-річного віку, громадяни України, іноземці та особи без громадянства.

Юридичні особи - це різні організації незалежно від форм власності, що підлягають адміністративній юрисдикції України.

Серед загальних суб`єктів існують так звані спеціальні суб`єкти, тобто особи, які мають властивості адміністративної відповідальності. До них належать військовослужбовці, призвані на збори військовозобов`язаних, працівники Національної поліції, а також інші особи, на яких поширюється дія дисциплінарних статутів; неповнолітні (особи віком від 16 до 18 років); іноземці; службові особи; батьки або особи, які їх замінюють; народні депутати; окремі фахівці; інші особи залежно від специфіки їх професійних і трудових обов`язків, стану здоров`я тощо (водії, експерти, перекладачі, вагітні, інваліди та ін.).

Суб`єктивна сторона - це комплекс ознак, що характеризують внутрішню сторону правопорушення.

До ознак, які характеризують суб`єктивну сторону, належать вина, мотив і мета вчинення правопорушення.

Вина - це психічне ставлення особи до вчиненого нею суспільно шкідливого діяння та його наслідків, яке виявляється у формі умислу або необережності.

Відповідно до ст. 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Згідно з ст. 245 КУпАП завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

За положеннями ст. 280 КУпАП нормативно-правовий акт №8073-X від 07.12.1984 року КУпАП встановлено, що орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Апеляційний суд встановив, що суд першої інстанції прийшов до свого помилкового висновку без врахування дійсних обставин та наявних в матеріалах справи доказів які жодним чином не підтверджують винуватість особи яка притягується до адміністративної відповідальності.

Також суд першої інстанції не звернув уваги на вимоги ст. 38 КУпАП згідно з яким адміністративне стягнення може бути накладено не пізніш як через два місяці з дня вчинення правопорушення, а при триваючому правопорушенні - не пізніш як через два місяці з дня його виявлення, за винятком випадків, коли справи про адміністративні правопорушення відповідно до цього Кодексу підвідомчі суду (судді).

Якщо справи про адміністративні правопорушення відповідно до цього Кодексу чи інших законів підвідомчі суду (судді), стягнення може бути накладено не пізніш як через три місяці з дня вчинення правопорушення, а при триваючому правопорушенні - не пізніш як через три місяці з дня його виявлення, крім справ про адміністративні правопорушення, зазначені у частині третій цієї статті.

Адміністративне стягнення за вчинення корупційного правопорушення може бути накладено протягом трьох місяців з дня виявлення, але не пізніше одного року з дня його вчинення. Адміністративне стягнення за вчинення правопорушення, передбаченого статтею 164-14, 212-15, 212-21 цього Кодексу, може бути накладено протягом трьох місяців з дня виявлення, але не пізніше двох років з дня його вчинення.

У разі закриття кримінального провадження, але за наявності в діях порушника ознак адміністративного правопорушення, адміністративне стягнення може бути накладено не пізніш як через місяць з дня прийняття рішення про закриття кримінального провадження.

Відповідно до п. п. 1, 7 ч. 1 ст. 247 КУпАП, апеляційний суд пришов до висновку про задоволення апеляційної скарги

Керуючись ст. ст. 247, 294 КУпАП, суд,-

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу адвоката Деркач Олександри Володимирівни, подану в інтересах ОСОБА_1 , задовольнити.

Постанову Дарницького районного суду м. Києва від 04 березня 2021 року про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянки України, директора ТОВ «Башта Плюс», яка проживає: АДРЕСА_1 , за скоєння адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 164 КУпАП скасувати.

Провадження закрити.

Постанова апеляційного суду набирає законної сили негайно після її винесення, є остаточною й оскарженню не підлягає.

Суддя Д.Р. Гаращенко