Справа № 610/2135/21
Провадження № 3/610/723/2021
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20.07.2021 м. Балаклія

Суддя Балаклійського районного суду Харківської області Тімонова Валентина Миколаївна, розглянувши матеріали справи про адміністративне правопорушення, що надійшли з відділу поліції №1 Ізюмського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Харківській області стосовно ОСОБА_1 , громадянки України, яка народилася ІНФОРМАЦІЯ_1 в смт Донець Балаклійського району Харківської області, зареєстрована і проживає за адресою: АДРЕСА_1 , яка працює підсобним робітником кухара у Донецькій ЗОШ І-ІІІ ступенів №1, реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_1 ,

за ч. 4 ст. 173-4 КУпАП, -

ВСТАНОВИВ:

09.07.2021 з відділу поліції №1 Ізюмського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Харківській області до Балаклійського районного суду Харківської області надійшли матеріали справи про адміністративне правопорушення стосовно ОСОБА_1 за ч. 4 ст. 173-4 КУпАП.

Згідно з протоколом про адміністративне правопорушення серії ВАБ №472142 від 23.06.2021, 18.06.2021 близько 21.00 години неповнолітній ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , перебуваючи в групі осіб разом із ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , в смт Донець Ізюмського району Харківської області вчинили діяння, які полягали у фізичному насильстві та є типовими ознаками булінгу стосовно малолітнього ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , а саме завдали тілесні ушкодження останньому, внаслідок чого було завдано шкоду фізичному здоров`ю малолітнього ОСОБА_4 відповідно до довідки з медичного закладу.

У судовому засіданні ОСОБА_1 вину у вчиненні зазначеного правопорушення не визнала та просила закрити провадження у справі у зв`язку з відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.

Заслухавши пояснення ОСОБА_1 , дослідивши матеріали справи, оцінивши докази у їх сукупності, суддя дійшов такого висновку.

За змістом ст. 245 КУпАП завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об'єктивне з'ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом.

Відповідно до ст. 280 КУпАП при розгляді справи про адміністративне правопорушення, суд повинен належним чином з 'ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом 'якшують і обтяжують відповідальність, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Нормами ч. 1 ст. 9 КУпАП визначено, що адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності. Застосування уповноваженими на те органами і посадовими особами заходів адміністративного впливу провадиться в межах їх компетенції, у точній відповідності з законом, що передбачено ст. 7 КУпАП.

Обов`язковою умовою притягнення особи до адміністративної відповідальності є встановлення наявності складу адміністративного правопорушення, який повинен встановлюватись на підставі відповідних доказів, що стверджують не тільки наявність правопорушення, а й вини особи у його вчиненні.

Частиною першою статті 173-4 КУпАП передбачено адміністративну відповідальність за булінг (цькування), тобто діяння учасників освітнього процесу, які полягають у психологічному, фізичному, економічному, сексуальному насильстві, у тому числі із застосуванням засобів електронних комунікацій, що вчиняються стосовно малолітньої чи неповнолітньої особи або такою особою стосовно інших учасників освітнього процесу, внаслідок чого могла бути чи була заподіяна шкода психічному або фізичному здоров`ю потерпілого.

Об`єктом зазначеного адміністративного правопорушення є суспільні відносини у сфері громадського (публічного) порядку під час здійснення освітнього процесу (громадський порядок та громадська безпека в освітньому середовищі). Додатковими об`єктами цього правопорушення є психічне здоров`я, фізичне здоров`я, психологічна, фізична, економічна, сексуальна недоторканість малолітньої чи неповнолітньої особи; інших учасників освітнього процесу (якщо відносно них булінг вчиняється малолітньою чи неповнолітньою особою).

Об`єктивна сторона правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 173-4 КУпАП, виражається у формі психологічного, фізичного, економічного, сексуального насильства, у тому числі із застосуванням засобів електронних комунікацій; наслідки у вигляді шкоди психічному або фізичному здоров'ю потерпілого (яка могла бути чи була заподіяна); причинний зв'язок між діянням та наслідками.

Суб'єкт адміністративного правопорушення може бути як загальний, так і спеціальний (булінг стосовно малолітньої чи неповнолітньої особи може бути вчинено будь-якою особою (загальний суб'єкт), а стосовно інших учасників освітнього процесу - лише малолітньою або неповнолітньою особою (спеціальний суб'єкт)).

Суб'єктивна сторона правопорушення визначається у формі прямого умислу. Кривдник усвідомлює протиправний характер свого діяння, передбачає його шкідливі наслідки та бажає настання цих наслідків.

Частиною другою статті 173-4 КУпАП встановлено адміністративну відповідальність за діяння, передбачене частиною першою цієї статті, вчинене групою осіб або повторно протягом року після накладення адміністративного стягнення.

Згідно з ч. 4 ст. 173-4 КУпАП діяння, передбачене частиною другою цієї статті, вчинене малолітньою або неповнолітньою особою віком від чотирнадцяти до шістнадцяти років, тягне за собою накладення штрафу на батьків або осіб, які їх замінюють, від ста до двохсот неоподатковуваних мінімумів доходів громадян або громадські роботи на строк від сорока до шістдесяти годин.

Відповідно до підпункту 3-1 ст. 1 Закону України «Про освіту» булінг (цькування) - діяння (дії або бездіяльність) учасників освітнього процесу, які полягають у психологічному, фізичному, економічному, сексуальному насильстві, у тому числі із застосуванням засобів електронних комунікацій, що вчиняються стосовно малолітньої чи неповнолітньої особи та (або) такою особою стосовно інших учасників освітнього процесу, внаслідок чого могла бути чи була заподіяна шкода психічному або фізичному здоров`ю потерпілого.

Типовими ознаками булінгу (цькування) є: систематичність (повторюваність) діяння; наявність сторін - кривдник (булер), потерпілий (жертва булінгу), спостерігачі (за наявності); дії або бездіяльність кривдника, наслідком яких є заподіяння психічної та/або фізичної шкоди, приниження, страх, тривога, підпорядкування потерпілого інтересам кривдника, та/або спричинення соціальної ізоляції потерпілого.

Враховуючи наведені вимоги ЗУ «Про освіту», відповідно до диспозиції ч. 4 ст. 173-4 КУпАП обов'язковою ознакою об'єктивної сторони правопорушення є систематичність (повторюваність) вчинення дій, передбачених даною нормою закону.

На підтвердження обвинувачення до суду надано протокол про адміністративне правопорушення, який є документом, в якому викладено формулювання обвинувачення, яке в свою чергу не містить конкретизації об`єктивних ознак складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 173-4 КУпАП, а саме в протоколі не зазначено чи мало діяння систематичний характер, якщо так, то в який період часу, з конкретною вказівкою на час кожної події.

Згідно зі ст. 252 КУпАП орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Так, відповідно до ст. 62 Конституції України, обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Тобто, протокол про адміністративне правопорушення є не тільки джерелом доказів, але й актом обвинувачення особи у вчиненні адміністративного правопорушення, що узгоджується як із нормами чинного законодавства так і з практикою та позицією ЄСПЛ.

Згідно з практикою Європейського суду з прав людини, що сформульована у п. 43 рішення Європейського суду з прав людини від 14.02.2008 року у справі «Кобець проти України» (з відсиланням на п.282 рішення у справі «Авшар проти Туреччини» (Avsar v. Turkey), згідно яких «доказування, зокрема, має випливати із сукупності ознак чи неспростовних презумцій, достатньо вагомих, чітких та узгоджених між собою, а за відсутності таких ознак не можна констатувати, що винуватість обвинуваченого доведено поза розумним сумнівом».

Стандарт доведення вини «поза розумним сумнівом» означає, що при доведенні винуватості особи не повинно залишатися жодного «розумного сумніву» в цьому, тоді як наявність такого «розумного сумніву» у винуватості особи є підставою для його виправдання. Недоведена вина прирівнюється до доведеної невинуватості.

Так, на підтвердження вини ОСОБА_1 у вчиненні правопорушення відповідальність за яке передбачена ч. 4 ст. 173-4 КУпАП, надано вказаний вище протокол про адміністративне правопорушення серії ВАБ № 472142 від 23.06.2021; копію заяви ОСОБА_5 про заподіяння тілесних ушкоджень від 22.06.2021; копії письмових пояснень ОСОБА_5 та ОСОБА_4 ; копію характеристики ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , виданої Донецькою ЗОШ І-ІІІ ступенів № 2; копію довідки Балаклійської клінічної багатопрофільної лікарні інтенсивного лікування за №771 від 18.06.2021; копію консультативного висновку спеціаліста КНП ХОР «ОДКЛ №1» від 19.06.2021; висновок начальника відділу поліції №1 Ізюмського РУП ГУНП в Харківській області про результати розгляду повідомлень ОСОБА_5 №4570 від 18.06.2021 та №4682 від 22.06.2021; копію письмових пояснень неповнолітнього ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_5 ; копію письмових пояснень неповнолітніх ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , та ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 ..

З аналізу вказаного протоколу про адміністративне правопорушення та доданих до нього матеріалів убачається, що між неповнолітніми ОСОБА_4 і ОСОБА_2 дійсно мав місце конфлікт. Ознак булінгу судом не встановлено, оскільки не підтверджено систематичності, цькування (повторюваних дій).

Тобто суть адміністративного правопорушення викладена без конкретизації об`єктивних ознак складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 173-4 КУпАП.

Суддя констатує, що до протоколу про адміністративне правопорушення не додано беззаперечних доказів систематичності вчинення дій, які можна розцінювати як правопорушення, передбачене ч. 4 ст. 173-4 КУпАП.

Суддя не має права самостійно відшукувати докази винуватості особи у вчиненні правопорушення. Адже діючи таким чином, суддя неминуче перебиратиме на себе функції обвинувача, позбавляючись статусу незалежного органу правосуддя, що є порушенням ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі Конвенція).

Виходячи з положень ст. 8, ст. 62 Конституції України дотримання принципу верховенства права є однією з підвалин демократичного суспільства. Обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Оцінивши усі наявні у справі докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю, суддя приходить до висновку, що в судовому засіданні не знайшло підтвердження вчинення ОСОБА_1 правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 173-4 КУпАП, оскільки не надано допустимих та належних доказів її вини в скоєнні адміністративного правопорушення, та не доведено усі обставини, про які зазначено в протоколі про адміністративне правопорушення.

Виходячи з загальних принципів достатності, належності та допустимості доказів, суддя дійшов висновку, що вину ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 173-4 КУпАП, не доведено, тому провадження у справі про адміністративне правопорушення підлягає закриттю відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП у зв`язку з відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.

Керуючись п.1 ч. 1 ст.247, ст.ст. 245, 280, 283, 285 КУпАП, суддя

ПОСТАНОВИВ:

Провадження у справі про адміністративне правопорушення стосовно ОСОБА_1 за ч. 4 ст. 173-4 КУпАП закрити на підставі п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП - у зв`язку з відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена до Харківського апеляційного суду через Балаклійський районний суд Харківської області шляхом подачі апеляційної скарги протягом десяти днів з дня винесення постанови.

Повний текст постанови складено 22 липня 2021 року.

Суддя В.М. Тімонова