П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"02" червня 2021 р. Справа № 596/727/21

Провадження № 3/596/445/2021

Суддя Гусятинського районного суду Тернопільської області Цвинтарна Т.М., розглянувши матеріали справи, які надійшли від Чортківського районного відділу поліції Головного управління Національної поліції в Тернопільській області про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , жителя АДРЕСА_1 , українця, громадянина України, працюючого приватним підприємцем, за ч.1 ст.44-3 Кодексу України про адміністративні правопорушення, -

В С Т А Н О В И В:

Із протоколу про адміністративне правопорушення серії ВАБ №061761 від 14.04.2021 року, який надійшов до Гусятинського районного суду Тернопільської області 20 травня 2021 року, вбачається, що 11.04.2021 року о 20:57 год. приватний підприємець ОСОБА_1 допустив роботу закладу громадського харчування бару « ІНФОРМАЦІЯ_2 » в с. Оришківці, Чортківського району, чим порушив розпорядження№59-од міського голови Копичинецької ОТГ щодо карантинних обмежень від 02.04.2021 року та постанову КМУ №1236, вчинивши правопорушення, передбачене ч.1 ст.44-3 КУпАП.

Особа, відносно якої складено протокол про адміністративне правопорушення ОСОБА_1 в судове засідання не з`явився, хоча належним чином був повідомлений про день, час та місце слухання справи, що підтверджується зворотнім поштовим повідомленням про вручення поштового відправлення №489.

Суд, розглянувши матеріали справи, вважає, що провадження у справі слід закрити, виходячи з наступних підстав.

Відповідно до вимог ст. ст. 245, 251, 252, 280 КУпАП суд зобов`язаний повно, всебічно та об`єктивно з`ясувати всі обставини справи, встановити чи було вчинене адміністративне правопорушення та чи винна особа у його вчиненні, дослідити наявні у справі докази, дати їм належну правову оцінку і в залежності від встановленого, прийняти мотивоване законне рішення.

Відповідно до ст. 7 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності. Застосування уповноваженими на те органами і посадовими особами заходів адміністративного впливу провадиться в межах їх компетенції, у точній відповідності з законом.

Стаття 9 КУпАП наводить визначення поняття адміністративного правопорушення, а саме: це є «протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність».

Відповідно до вимог ст. 280 КУпАП, орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Згідно ч. 1 ст. 256 КУпАП у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються: дата і місце його складення, посада, прізвище, ім`я, по батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності (у разі її виявлення); місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих, якщо вони є; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості, необхідні для вирішення справи. Якщо правопорушенням заподіяно матеріальну шкоду, про це також зазначається в протоколі.

Частина 1 статті 44-3 КУпАП передбачає відповідальність за порушення правил щодо карантину людей, санітарно-гігієнічних, санітарно-протиепідемічних правил і норм, передбачених Законом України "Про захист населення від інфекційних хвороб", іншими актами законодавства, а також рішень органів місцевого самоврядування з питань боротьби з інфекційними хворобами.

Відповідно до підпункту 10 пункту 3 Постанови КМУ від 09.12.2020 № 1236 (в редакції на 10.04.2021 року) на території України на період дії карантину запроваджуються обмежувальні протиепідемічні заходи, а саме, забороняється робота після 24-ї та до 7-ї години суб`єктів господарювання з надання послуг громадського харчування (ресторанів, кафе, барів, закусочних, їдалень, кафетеріїв, буфетів тощо), крім діяльності з надання послуг громадського харчування із здійсненням адресної доставки замовлень та замовлень на винос.

Диспозиція норми ч.1 ст.44-3 КУпАП є бланкетною, тобто відсилає до інших нормативно-правових чи підзаконних нормативно-правових актів, які передбачають конкретні правила щодо карантину людей.

Окрім цього, стаття 44-3 КУпАП відсилає для кваліфікації дій правопорушника до конкретних правил і норм, які стосуються боротьби з інфекційними хворобами. Тому, протокол повинен містити посилання на конкретний пункт, підпункт, абзац, тощо, певного нормативно-правового акту, який встановлює заборону, яка начебто була порушена.

Як вбачається із копії розпорядження Копичинецького міського голови №55-од від 22 березня 2021 року «Про карантинні обмеження на території Копичинецької міської громади», з 22 березня 2021 року до 05 квітня 2021 року заборонено приймати відвідувачів суб`єктами господарювання, які проводять діяльність у сфері громадського харчування (барів, ресторанів, кафе, тощо) крім діяльності з надання послуг громадського харчування із здійсненням адресної доставки замовлень, замовлень на винос (п.1.3 розпорядження).

Тобто, вказаною Постановою та розпорядженням встановлено вимоги не до будь-яких осіб, а лише суб`єктів господарювання, якими згідно Господарського кодексу України є: господарські організації - юридичні особи, створені відповідно до Цивільного кодексу України, державні, комунальні та інші підприємства, створені відповідно до цього Кодексу, а також інші юридичні особи, які здійснюють господарську діяльність та зареєстровані в установленому законом порядку; громадяни України, іноземці та особи без громадянства, які здійснюють господарську діяльність та зареєстровані відповідно до закону як підприємці.

Як доказ вини ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.44-3 КУпАП, працівник поліції послався на протокол про адміністративне правопорушення, рапорт помічника чергового Чортківського РВП ГУНП у Тернопільській області Швець А.В..

Однак, до протоколу про адміністративне правопорушення серії ВАБ №061761 від 14.04.2021 року складеного відносно ОСОБА_1 не додано жодного належного доказу, що він є власником бару-ресторану « ІНФОРМАЦІЯ_2 », що в с. Оришківці, Чортківського району, а також відсутні докази, що останній є фізичною особою-підприємцем.

Таким чином, матеріали даної адміністративної справи не містять належних та допустимих доказів на підтвердження вини саме ОСОБА_1 у вчиненні ним адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.44-3 КУпАП, за безпосередніх обставин, що викладені у протоколі про адміністративне правопорушення.

У відповідності до ст. 280 КУпАП, при розгляді справи про адміністративне правопорушення, зокрема, слід з`ясувати обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Суд наголошує, що він не має права самостійно відшукувати докази винуватості особи у вчиненні правопорушення, оскільки таким чином, неминуче перебиратиме на себе функції обвинувача, позбавляючись статусу незалежного органу правосуддя, що є порушеннямст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Акцентується увага, що сам по собі протокол про адміністративне правопорушення не може бути беззаперечним доказом вини особи в тому чи іншому діянні, оскільки не являє собою імперативного факту доведеності вини особи, тобто не узгоджується із стандартом доказування «поза розумним сумнівом», оскільки не випливають зі співіснування достатньо переконливих, чітких і узгоджених між собою висновків чи схожих неспростовних презумпцій факту.

Згідно ч. 2 ст. 251 КУпАП, що обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу.

Відповідно до приписів ст. 62 Конституції України обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, отриманих незаконним шляхом, а також на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Стандарт доведення вини «поза розумним сумнівом» означає, що при доведенні винуватості особи не повинно залишатися жодного «розумного сумніву» в цьому, тоді як наявність такого «розумного сумніву» у винуватості особи є підставою для його виправдання. Недоведена вина прирівнюється до доведеної невинуватості.

При цьому всі викладені в протоколі про адміністративне правопорушення обставини повинні бути належним чином перевірені та доводитися сукупністю належних і допустимих доказів.

Відповідно до п.1 ч.1 ст.247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

Враховуючи вищезазначене, аналізуючи зібрані у справі про адміністративне правопорушення докази у їх сукупності, з огляду на те, що в силу принципу презумпції невинуватості всі сумніви у винуватості особи, що притягається до відповідальності, тлумачаться на її користь, а недоведена вина прирівнюється до доведеної невинуватості, провадження по справі відносно ОСОБА_1 , підлягає закриттю через відсутність в його діях складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 44-3 КУпАП.

Керуючись ст. ст. 7, 9, 44-3, 247, 251, 256, 268, 277, 278, 280 КУпАП, суддя,-

П О С Т А Н О В И В:

Закрити провадження в справі про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності, передбаченої ч.1 ст.44-3 Кодексу України про адміністративні правопорушення у зв`язку із відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення.

Постанова суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Постанова суду може бути оскаржена протягом десяти днів з дня її винесення до Тернопільського апеляційного суду через Гусятинський районний суд Тернопільської області.

Повна постанова складена 19 липня 2021 року.

Суддя Гусятинського районного суду

Тернопільської області Т.М. Цвинтарна