Справа № 397/471/21
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

26.07.2021 смт. Олександрівка

Суддя Олександрівського районного суду Кіровоградської області Івченко П.О., розглянувши справу про адміністративне правопорушення стосовно

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, який працює на посаді директора ТОВ «Альма-Буд», зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ,

за ч. 1 ст. 163-1 Кодексу України про адміністративні правопорушення (далі КУпАП),

У С Т А Н О В И В:

Відповідно до протоколу про адміністративне правопорушення, ОСОБА_1 , працюючи на посаді директора ТОВ «Альма-Буд», порушив порядок ведення бухгалтерського та податкового обліку в частині внесення недостовірних даних в декларацію з ПДВ за березень 2021 р., яка підписана посадовою особою ТОВ «Альма-Буд» ОСОБА_1 , через невиконання ним службових обов`язків, в результаті чого завищено від`ємне значення ПДВ за березень 2021 р. на суму 107397 грн., та занижено податкове зобов`язання з ПДВ до сплати за березень 2021 р. на суму 25232 грн., за що передбачена відповідальність за ч. 1 ст. 163-1 КУпАП.

У судове засідання ОСОБА_1 не з`явився, був повідомлений належним чином про час, дату та місце розгляду справи, що підтверджується рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення (а.с. 21). Про причини неявки суду не повідомив. Надав письмові пояснення.

Відповідно до ч. 1 ст. 268 КУпАП справа про адміністративне правопорушення може бути розглянута під час відсутності особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, лише у випадках, коли є дані про своєчасне її сповіщення про місце і час розгляду справи і якщо від неї не надійшло клопотання про відкладення розгляду справи.

З урахуванням того, що судом вжиті заходи для належного сповіщення ОСОБА_1 про час і місце розгляду справи, останній був обізнаний про складання щодо нього протоколу про адміністративне правопорушення, до суду не з`явився, надав свої письмові пояснення, його участь у розгляді даної категорії справи, з урахуванням положень ч. 2 ст. 268 КУпАП, не є обов`язковою, а тому суд уважає за можливе розглянути дану справу за відсутності ОСОБА_1 .

На підтвердження винуватості ОСОБА_1 у судовому засіданні було досліджено:

-протокол про адміністративне правопорушення № 000423 від 08.06.2021, в якому викладені обставини вчинення адміністративного правопорушення (а.с. 1);

-копію акту за результатами документальної позапланової перевірки ТОВ «Альма-Буд» щодо дотримання податкового законодавства при декларуванні за березень 2021 року від`ємного значення з ПДВ від 08.06.2021 (а.с. 2-13);

-копію наказу від 08.07.2019 про призначення ОСОБА_1 на посаду директора ТОВ «Альма-Буд» (а.с. 14);

-копію наказу від 08.07.2019, згідно з яким обов`язки з ведення бухгалтерського обліку ТОВ «Альма-Буд» покладені на ОСОБА_1 (а.с. 15).

Окрім цього на електронну адресу суду надійшли письмові пояснення ОСОБА_1 , відповідно до яких останній просить суд закрити провадження по даній справі у зв`язку з відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення. Зокрема, мотивуючи свою позицію тим, що протокол не містить опису об`єктивної сторони правопорушення, а саме не зазначено яку конкретно заборону відповідного пункту нормативно-правового акту він порушив.

Дослідивши письмові матеріали справи, суд приходить до наступного.

Відповідно до ст. 9 КУпАП адміністративним правопорушенням визнається протиправна, винна дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Згідно зі ст. 245 КУпАП завданням провадження в справах про адміністративне правопорушення є всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності із законом.

Відповідно до вимог ст. 280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають істотне значення для правильного вирішення справи.

З`ясовуючи ці обставини, суд повинен виходити з положень ст. 251 КУпАП, згідно з якою доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. При цьому, обов`язок по збиранню доказів покладається на особу (органи), які складають протокол про адміністративне правопорушення і оформляють відповідний матеріал. Суд лише оцінює докази з точки зору їх достатності, достовірності, допустимості і належності.

Так, суд зауважує, що у протоколі про адміністративне правопорушення конкретно не викладені обставини вчинення ОСОБА_1 адміністративного правопорушення. При цьому, виявлені при перевірці підприємства порушення, зміст яких належно не викладено в протоколі про адміністративне правопорушення, та не вказано нормативно-правових актів, які було порушено, не вказують на те, які саме протиправні дії в порушення своїх обов`язків були вчинені ОСОБА_1 . Окрім цього, в протоколі про адміністративне правопорушення, не зазначено дату вчинення ОСОБА_1 порушень, які ставляться йому у провину.

Крім того, відповідно до ч. 1 ст. 163-1 КУпАП передбачена адміністративна відповідальність за відсутність податкового обліку, порушення керівниками та іншими посадовими особами підприємств, установ, організацій встановленого законом порядку ведення податкового обліку, у тому числі неподання або несвоєчасне подання аудиторських висновків, подання яких передбачено законами України.

Така диспозиція є бланкетною, яка лише називає саме правопорушення, але для повного визначення ознак цього правопорушення відсилає до інших галузей права, тобто до інших нормативно-правових чи підзаконних нормативно-правових актів.

Зокрема, такі норми мають загальний і конкретизований зміст. Загальний зміст бланкетної диспозиції передається словесно-документною формою відповідної статті КУпАП і включає положення інших нормативно-правових актів. Із загальним змістом бланкетної диспозиції пов`язане визначення діяння як правопорушення певного виду та встановлення за нього відповідальності, а конкретизований зміст цієї диспозиції передбачає певну деталізацію відповідних положень інших нормативно-правових актів, що наповнює адміністративно-правову норму більш конкретним змістом.

Проте в протоколі про адміністративне правопорушення не вказано жодного нормативно-правового чи підзаконного нормативно-правового акту та їх положення, які було порушено ОСОБА_1 , що грубо порушує право на захист останнього.

З протоколу про адміністративне правопорушення стосовно ОСОБА_1 не вбачається та не встановлено при розгляді справи в суді, які ж саме дії /бездіяльність вчинені останнім та в чому полягає його винуватість у вчиненні правопорушення, за яке передбачена відповідальність за ч. 1 ст. 163-1 КУпАП.

Посадова особа, яка склала протокол, обмежилась лише загальними фразами, не зазначивши обставини вчинення саме ОСОБА_1 правопорушення, суть самого правопорушення (дії або бездіяльність та в чому вони полягають), у якій саме декларації з податку на прибуток (період, час їх подання тощо), які саме графи тощо, було внесено недостовірні дані, у чому вони полягали та інші конкретні відомості про саму подію. Така декларація до справи не долучена.

Усі вказані ознаки є істотними для розгляду даної справи, підлягають доведенню та становлять об`єктивну сторону адміністративного правопорушення.

У своїх рішеннях Європейський суд з прав людини неодноразово посилався на те, що провадження у справах про адміністративне правопорушення, за гарантіями може прирівнюватися з кримінальним для цілей застосування Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (п.39 рішення «Лучанінова проти України» від 09.09.2011 року (заява №16347/02), п.1 резолютивної частини рішення «Швидка проти України від 30.10.2014 року (заява №17888/12)), обґрунтовуючи їх, зокрема, як характером законодавчого положення, яке порушувалося (КУпАП), так і профілактичною та каральною метою стягнень, передбачених цим положенням.

Відповідно до ст. 62 Конституції України ніхто не зобов`язаний доводити свою невинуватість у вчиненні злочину. Обвинувачення не може ґрунтуватися на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Із врахуванням положень і тлумачень ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод суд не має права самостійно відшукувати докази винуватості особи у вчиненні правопорушення, оскільки таким чином, неминуче перебиратиме на себе функції обвинувача, позбавляючись статусу незалежного органу правосуддя.

У випадку, коли викладена в протоколі фабула адміністративного правопорушення не відображає всіх істотних ознак складу правопорушення, суд не має права самостійно редагувати її, а так само не може відшукувати докази на користь обвинувачення, оскільки це становитиме порушення права на захист (особа не може належним чином підготуватися до захисту) та принципу рівності сторін процесу (оскільки особа має захищатися від обвинувачення, яке підтримується не стороною обвинувачення, а фактично судом).

Таким чином, суд зобов`язаний розглядати справу в межах тверджень про вчинення адміністративного правопорушення, вказаного стосовно особи у протоколі про адміністративне правопорушення.

На підставі викладеного, суд приходить до висновку, що в діях ОСОБА_1 відсутня подія і склад адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 163-1 КУпАП.

Відповідно до ч. 1 ст. 247 КУпАП провадження у справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.

За вищевказаних обставин суд приходить до висновку, що справу про адміністративне правопорушення стосовно ОСОБА_1 необхідно закрити за відсутністю події і складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 163-1 КУпАП.

Керуючись ст. 163-1, 247, 279-280, 283-285, 289 КУпАП, суд,

П О С Т А Н О В И В:

На підставі п. 1 ст. 247 КУпАП закрити провадження у справі про адміністративне правопорушення у зв`язку з відсутністю в діях ОСОБА_1 події і складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 163-1 КУпАП.

Постанова судді може бути оскарженою до Кропивницького апеляційного суду протягом 10 днів з дня її винесення через Олександрівський районний суд Кіровоградської області.

Суддя: /підпис/ П.О.Івченко

Згідно з оригіналом.

Виготовлено з автоматизованої системи документообігу суду.

Рішення станом на «___»_______________2021 року набрало законної сили.

Суддя Олександрівського районного суду

Кіровоградської області П.О.Івченко

Копію засвідчено «___»________________2021 року.