Справа № 711/2915/21
Номер провадження 3/711/1128/21
ПОСТАНОВА

26 липня 2021 року м.Черкаси

Суддя Придніпровського районного суду м.Черкаси Михальченко Ю.В., розглянувши адміністративні матеріали, які надійшли з Державної екологічної інспекції Центрального округу Державної екологічної інспекції України:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , працюючого заступником директора ПАТ «Черкасибудматеріали», проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , РНОКПП в матеріалах справи відсутній,

до адміністративної відповідальності за ч.1 ст.164 КпАП України, -

ВСТАНОВИВ :

В проваджені Придніпровського районного суду м. Черкаси знаходяться адміністративні матеріали, які надійшли з Державної екологічної інспекції Центрального округу Державної екологічної інспекції України ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч.1 ст.164 КУпАП.

В судовому засіданні встановлено, що згідно з протоколом про адміністративне правопорушення № 00200 від 30.04.2021 року о 11.00 год. ОСОБА_1 , будучи відповідальною посадовою особою ПАТ «Черкасибудматеріали» допустив порушення вимог закону щодо відсутності висновку оцінки впливу на довкілля на розробку Змагайлівського родовища піску (кар`єр) з 2020 року, за що передбачена відповідальність за ч.1 ст.164 КУпАП.

В судовому засіданні представник ОСОБА_1 адвокат Недосєка І.В., надав пояснення, що його довіритель вину у вчиненні адміністративного правопорушення не визнає, оскільки будь-яких порушень не вчиняв. Склавши протокол про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 , державний інспектор з охорони навколишнього природного середовища Центрального округу Луговський О.Є. вказав, що фактично мало місце невиконання ПрАТ «Черкасибудматеріали», в якому він є керівником, вимог закону щодо відсутності висновку на оцінки впливу на довкілля. В порушення ст.256 КУпАП, з протоколу про адміністративне правопорушення неможливо дійти висновків щодо суті правопорушення. Відповідальною посадовою особою, яка склала протокол про адміністративне правопорушення, зазначено у змісті протоколу, що особа своїми діям порушила: ст.3 Закону України «Про оцінку впливу на довкілля», проте вказана стаття містить шість самостійних частин та декілька десятків окремих пунктів, а тому не зрозуміло, яку саме конкретну норму було порушено особою відносно якої складено протокол про адміністративне правопорушення, як того вимагає стаття 61 Конституції України. В основу притягнення до юридичної відповідальності має бути покладений конкретний склад правопорушення, яке скоїла особа. Відмінність у складі правопорушення, як в цілому, так і в конкретних його елементах, дає підстави для притягнення особи до різних видів юридичної відповідальності. Крім того, в протоколі не зазначено за якими критеріями та видами діяльності ПрАТ «Черкасибудматеріали» відноситься до категорії суб`єктів господарювання визначених Закону України «Про оцінку впливу на довкілля», що визначає обов`язок підприємства проводити таку оцінку та дотримуватися заходів передбачених оцінкою впливу чи вчиняти будь які дії передбачені законом. Якими критеріями, інформацією, ознаками діяльності підприємства, офіційними даними користувався державний інспектор коли дійшов висновку, що діяльність підприємства підпадає під перелік випадків встановлених законом коли обов`язкове проведення оцінки впливу на навколишнє природне середовище від планової діяльності, невідомо. Також в протоколі не зазначено жодного доказу (навіть джерел отримання інформації та самої інформації що стала підставою для прийняття відповідного висновку) який би підвереджував висновки інспектора про віднесення підприємства до певної категорії відповідно до ст.3 Закону, чи жодного доказу щодо провадження діяльності передбаченого вказаною статтею, що робило би підприємство зобов`язаним проводити оцінку впливу планової діяльності на навколишнє природне середовище. Відповідно до ст.3 Закону України «Про оцінку впливу на довкілля» оцінці впливу підлягає виключно діяльність та експлуатація устаткування. Відповідно поданої статистичної звітності починаючи з 2015 року ПрАТ «Черкасибудматеріали» не здійснює видобування піску у Змагайлівському родовиті та не використовує жодного обладнання та технічних процесів відображених в статті 3 Закону України «Про оцінку впливу на довкілля», а отже у підприємства відсутній обов`язок проводити оцінку впливу на довкілля планової діяльність відповідно до закону. З викладеного вбачається, що у підприємства ПрАТ «Черкасибудматеріали» у квітні 2021 року відсутній обов`язок проводити оцінку впливу на навколишнє природне середовище від планової діяльності передбаченої Законом, так як підприємство не здійснює такої діяльності. Отже, в складі дій керівника відсутній склад правопорушення передбачений обома частинами ч.1 ст.164 КУпАП. Також зазначив, що ПрАТ «Черкасибудматеріали» отримано висновок Державної екологічної інспекції висновок №06-6-19/7 щодо відповідності матеріалів оцінки впливу на навколишнє природного середовища вимогам регламентуючих документів, що в силу перехідних положень ч.3 ст.17 Закону України «Про оцінку впливу на довкілля» зберігає чинність та має статус висновку з оцінки впливу на довкілля. А тому, з урахуванням всього вищевикладеного вважає, що подія та склад адміністративного правопорушення за ч.1 ст.164 КУпАП у діях ОСОБА_1 не вбачається. Підсумовуючи вищевикладене, та з урахуванням того, що складення протоколу про адміністративне правопорушення відбулось за необґрунтованих підстав, без з`ясування обставин, що мають значення для правильного вирішення питання про наявність в діях особи складу адміністративного правопорушення, а всі сумніви стосовно доведеності вини особи повинні тлумачитись на її користь, вважає недоведеним належними та допустимими доказами вчинення інкримінованого йому адміністративного правопорушення та, як наслідок, неправомірність притягнення до адміністративної відповідальності. За таких обставин просить суд закрити провадження у справі у зв`язку з відсутністю в діях ОСОБА_1 ,складу адміністративного правопорушення.

Заслухавши пояснення адвоката Недосєка І.В., дослідивши письмові матеріали провадження, приходжу до наступних висновків.

Згідно ч.1 ст.9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Згідно ч.1-3 ст.7 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності. Застосування уповноваженими на те органами і посадовими особами заходів адміністративного впливу провадиться в межах їх компетенції, у точній відповідності з законом.

Згідно ст.245 КУпАП завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

Згідно ст.252 КУпАП орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Згідно ст.280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Згідно ст. 62 Конституції України обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

В судовому засіданні встановлено, що відповідно до протоколу про адміністративне правопорушення № 00200 від 30.04.2021 року о 11.00 год. ОСОБА_1 , будучи відповідальною посадовою особою ПАТ «Черкасибудматеріали» допустив порушення вимог закону щодо відсутності висновку оцінки впливу на довкілля на розробку Змагайлівського родовища піску (кар`єр) з 2020 року, за що передбачена відповідальність за ч.1 ст.164 КУпАП.

В силу Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" суди України застосовують при розгляді справ Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

У п.43 рішення Європейського суду з прав людини від 14.02.2008 у справі «Кобець проти України» (з відсиланням на первісне визначення цього принципу у справі «Авщар проти Туреччини» (Avsar v. Turkey, п. 282) зазначається, що доказування, зокрема, має випливати із сукупності ознак чи неспростовних презумпцій, достатньо вагомих, чітких та узгоджених між собою, а за відсутності таких ознак не можна констатувати, що винуватість особи доведено поза розумним сумнівом.

Також Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях вказує, що суд Вправі обґрунтовувати свої висновки лише доказами, що випливають зі співіснування достатньо переконливих, чітких і узгоджених між собою висновків чи схожих неспростовних презумпцій факту (справа «Коробов проти України» № 39598/03 від 21.07.2011), тобто таких, що не залишать місце сумнівам, оскільки наявність останніх не узгоджується із стандартом доказування «поза розумним сумнівом» (рішення від 18.01.1978 у справі «Ірландія проти Сполученого Королівства» (Ireland v. the United Kingdom), n. 161, Series A заява № 25).

Виходячи зі змісту ст. 7, 254, 279 КУпАП розгляд справ про адміністративне правопорушення здійснюється щодо правопорушника в межах протоколу про адміністративне правопорушення, який і є підставою для притягнення особи до адміністративної відповідальності.

Частино 1 ст.164 КУпАП передбачено адміністративну відповідальність за порушення провадження господарської діяльності, а саме:

- за її здійснення без державної реєстрації як суб`єкта господарювання;

- за її здійснення без подання повідомлення про початок здійснення господарської діяльності, якщо обов`язковість подання такого повідомлення передбачена законом;

- за її здійснення без отримання ліцензії на провадження виду господарської діяльності, що підлягає ліцензуванню відповідно до закону, або у період зупинення дії ліцензії, у разі якщо законодавством не передбачені умови провадження ліцензійної діяльності у період зупинення дії ліцензії;

- за її здійснення без одержання документа дозвільного характеру, якщо його одержання передбачене законом (крім випадків застосування принципу мовчазної згоди).

Склавши протокол про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 , державний інспектор з охорони навколишнього природного середовища Центрального округу Луговський О.Є. вказав, що фактично мало місце невиконання ПРАТ «Черкасибудматеріали», в якому я є керівником, вимог закону щодо відсутності висновку на оцінки впливу на довкілля.

Відповідно до ст.256 КУпАП, у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються: дата і місце його складення, посада, прізвище, ім`я, по батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності (у разі її виявлення); місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих, якщо вони є; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості, необхідні для вирішення справи. Якщо правопорушенням заподіяно матеріальну шкоду, про це також зазначається в протоколі.

З протоколу про адміністративне правопорушення неможливо дійти висновків щодо суті правопорушення.

Відповідальною посадовою особою, яка склала протокол про адміністративне правопорушення, зазначено у змісті протоколу, що особа своїми діям порушила: ст.3 Закону України «Про оцінку впливу на довкілля». Проте вказана стаття містить шість самостійних частин та декілька десятків окремих пунктів.

Тому не зрозуміло, яку саме конкретну норму було порушено особою відносно якої складено протокол про адміністративне правопорушення, як того вимагає стаття 61 Конституції України.

В основу притягнення до юридичної відповідальності має бути покладений конкретний склад правопорушення, яке скоїла особа. Відмінність у складі правопорушення, як в цілому, так і в конкретних його елементах, дає підстави для притягнення особи до різних видів юридичної відповідальності.

Крім того, в протоколі не зазначено за якими критеріями та видами діяльності ПрАТ «Черкасибудматеріали» відноситься до категорії суб`єктів господарювання визначених Закону України «Про оцінку впливу на довкілля», що визначає обов`язок підприємства проводити таку оцінку та дотримуватися заходів передбачених оцінкою впливу чи вчиняти будь які дії передбачені законом.

Якими критеріями, інформацією, ознаками діяльності підприємства, офіційними даними користувався державний інспектор коли дійшов висновку, що діяльність підприємства підпадає під перелік випадків встановлених законом коли обов`язкове проведення оцінки впливу на навколишнє природне середовище від планової діяльності, невідомо.

Відповідно до ст.251 обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу.

На думку суду, в протоколі не зазначено доказів та джерел отримання інформації та самої інформації, що стала підставою для прийняття відповідного висновку, який би підвереджував висновки інспектора про віднесення підприємства до певної категорії відповідно до ст.3 Закону, чи жодного доказу щодо провадження діяльності передбаченого вказаною статтею, що робило би підприємство зобов`язаним проводити оцінку впливу планової діяльності на навколишнє природне середовище.

Відповідно до ст.3 Закону України «Про оцінку впливу на довкілля» оцінці впливу підлягає виключно діяльність та експлуатація устаткування.

Відповідно поданої статистичної звітності починаючи з 2015 року ПрАТ «Черкасибудматеріали» не здійснює видобування піску у Змагайлівському родовиті та не використовує жодного обладнання та технічних процесів відображених в статті 3 Закону України «Про оцінку впливу на довкілля», а отже у підприємства відсутній обов`язок проводити оцінку впливу на довкілля планової діяльність відповідно до закону.

З вищевикладеного вбачається, що у підприємства ПрАТ «Черкасибудматеріали» у квітні 2021 року відсутній обов`язок проводити оцінку впливу на навколишнє природне середовище від планової діяльності передбаченої Законом, так як підприємство не здійснює такої діяльності.

Враховуючи викладене суд приходить до висновку, що в діях ОСОБА_1 , як керівника відсутній склад правопорушення передбачений обома частинами ч.1 ст.164 КУпАП.

Крім того, відповідно до ст.1 Закону України «Про ліцензування видів господарської діяльності» ліцензування - це засіб державного регулювання провадження видів господарської діяльності, спрямований на забезпечення безпеки та захисту економічних і соціальних інтересів держави, суспільства, прав та законних інтересів, життя і здоров`я людини, екологічної безпеки та охорони навколишнього природного середовища.

Відповідно до ст.1 Закону України «Про дозвільну систему у сфері господарської діяльності» документ дозвільного характеру - це дозвіл, висновок, рішення, погодження, свідоцтво, інший документ, який дозвільний орган зобов`язаний видати суб`єкту господарювання у разі надання йому права на провадження певних дій щодо здійснення господарської діяльності або видів господарської діяльності та/або без наявності якого суб`єкт господарювання не може проваджувати певні дії щодо здійснення Господарської діяльності або видів господарської діяльності.

За приписами ч. 1 ст.3 Закону України «Про оцінку впливу на довкілля» здійснення оцінки впливу на довкілля є обов`язковим у процесі прийняття рішення про провадження планової діяльності.

Згідно ч.3 ст.17 ст.3 Закону України "Про оцінку впливу на довкілля", висновки державної екологічної експертизи, одержані до введення в дію цього Закону, зберігають чинність та мають статус висновку з оцінки впливу на довкілля.

Враховуючи, то й факт, що ПрАТ «Черкасибудматеріали» отримано висновок Державної екологічної інспекції висновок №06-6-19/7 щодо відповідності матеріалів оцінки впливу на навколишнє природного середовища вимогам регламентуючих документів, а тому в силу перехідних положень ч.3 ст. 17 ст.3 Закону України «Про оцінку впливу на довкілля» зазначений висновок зберігає чинність та має статус висновку з оцінки впливу на довкілля.

Отже, притягнення особи до адміністративної відповідальності можливе лише за наявності події адміністративного правопорушення та вини особи у його вчиненні, яка підтверджена належними доказами.

Відповідно до Рішення Конституційного Суду України від-22.12.2010 №23-рп/2010, адміністративна відповідальність в Україні та процедура притягнення до неї ґрунтується на конституційних принципах і правових принципах, в тому числі і закріпленій в ст. 62 Конституції України презумпції невинуватості.

Аналогічне положення закріплено у ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, які зводяться до того, що кожен вважається невинуватим доти, доки його вину не буде доведено в законному порядку.

Відповідно до статті 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» суди застосовують як джерело права при розгляді справ положення Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та протоколів до неї, а також практику Європейського суду з прав людини та Європейської комісії з прав людини.

У справі «Barbera, Messegue and Jabardo v. Spain» від 06.12.1998 (n. 146) Європейський суд з прав людини встановив, що принцип презумпції невинності вимагає серед іншого, щоб, виконуючи свої обов`язки, судді не починали розгляд справи з упередженої думки, що особа скоїла правопорушення, яке ставиться їй в провину; всі сумніви, щодо її винуватості повинні тлумачитися на користь цієї особи.

У пункті 110 рішення Європейського суду з прав людини «Компанія «Вестберґа таксі АктіеболаГ» та Вуліч проти Швеції» (Vastberga taxi Aktiebolag and Vulic v. Sweden № 36985/97) Суд визначив, що «...адміністративні справи мають бути розглянуті на підставі поданих доказів, а довести наявність підстав, передбачених відповідними законами, для призначення штрафних санкцій має саме суб' єкт владних повноважень».

На підстави вище викладеного Суд дійшов висновку, що протокол про адміністративне правопорушення складено необґрунтовано, без з`ясування обставин, що мають значення для правильного вирішення питання про наявність в діях особи складу адміністративного правопорушення, а всі сумніви стосовно доведеності вини особи повинні тлумачитись на її користь, та вважає недоведеним належними та допустимими доказами вчинення інкримінованого ОСОБА_1 адміністративного правопорушення за ч.1 ст.164 КУпАП.

Відповідно до п.1 ч.1 ст.247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю у зв`язку з відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.

Враховуючи вищевказане, суддя вважає за необхідне провадження по справі закрити в зв`язку з відсутністю в діях ОСОБА_1 події та складу адміністративного правопорушення.

На підставі викладеного, керуючись ч.1 ст.164, ст.ст. 280, 283, 284 КУпАП, -

П О С Т А Н О В И В :

Провадження по справі про адміністративне правопорушення про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч.1 ст.164 КУпАП закрити за відсутністю в його діях складу правопорушення.

Постанова може бути оскаржена до Черкаського апеляційного суду протягом 10 днів з дня винесення постанови через Придніпровський районний суд м.Черкаси.

Суддя: Ю. В. Михальченко