ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 3/753/5741/21
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"15" липня 2021 р. суддя Дарницького районного суду міста Києва Бондаренко М.С., розглянувши матеріали про притягнення до адміністративної відповідальності за ч. 1 ст. 130 Кодексу України про адміністративні правопорушення (далі - КУпАП) ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ,

встановила:

До Дарницького районного суду м. Києва 29 червня 2021 року надійшов протокол про адміністративне правопорушення стосовно ОСОБА_1 за ч. 1 ст. 130 КУпАП.

Відповідно до протоколу про адміністративне правопорушення від 06 червня 2021 року серії ААБ № 223295 водій ОСОБА_1 06 червня 2021 року о 21 год. 01 хв. на вул. Колекторна, 76, керував транспортним засобом марки та моделі «Volvo 240», державний номерний знак НОМЕР_1 , з ознаками наркотичного сп`яніння (звужені зіниці очей, які не реагують на подразнення світла, неприродна блідість, тремтіння пальців рук). Огляд на стан сп`яніння у встановленому законом порядку проводився у лікаря-нарколога за адресою: м. Київ, вул. П. Запорожця, 20.

Своїми діями ОСОБА_1 порушив вимоги п. 2.9а Правил дорожнього руху, тим самим вчинив адміністративне правопорушення, передбачене ч. 1 ст. 130 КУпАП.

Суддя, перевіривши матеріали справи про адміністративне правопорушення, вислухавши пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, пояснення свідка ОСОБА_2 , адвоката Клечановського І.С. (які заперечили вчинення цього адміністративного правопорушення та подали суду клопотання про закриття справи), дійшла таких висновків.

Стаття 280 КУпАП передбачає, що орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати, в тому числі: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Положеннями ст. 251 КУпАП передбачено, що доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Ці дані встановлюються, зокрема, протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, речовими доказами, іншими документами тощо.

У судовому засіданні ОСОБА_1 дав суду показання про те, що того дня він, його дружина та два друга пересувались на вказаному у протоколі про адміністративне правопорушення автомобілі, коли їх зупинила поліція. За кермом перебував ОСОБА_2 . Також додав, що вказаний автомобіль йому не належить і він ним не користується. Надалі, під час спілкування з працівниками поліції виник конфлікт та йому було запропоновано проїхати з працівниками поліції на огляд до лікаря-нарколога, на що він погодився. Втім, з урахуванням тієї обставини, що автомобілем він не керував просив суд закрити справу стосовно нього.

Надалі судом був допитаний ОСОБА_2 , який підтвердив показання ОСОБА_1 , а саме в тій частині, що за кермом автомобіля був він, що дійсно після зупинки авто був конфлікт із працівниками поліції, які їх начебто зупинили за непрацюючий задній габаритний ліхтар, враховуючи, що службовий автомобіль рухався їм на зустріч. Надалі під час спілкування, ОСОБА_1 було запропоновано проїхати до лікаря-нарколога, на що останній погодився.

Суддя, дотримуючись вимог ст. 252 КУпАП, оцінила докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, водночас керуючись законом і правосвідомістю.

Обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених ст. 255 КУпАП.

За усталеним у судовій практиці визначенням, під керуванням транспортним засобом слід розуміти як виконання функцій водія під час руху такого засобу або інструктора-водія під час навчання учнів-водіїв, незалежно від того, керує особа транспортним засобом, який рухається своїм ходом чи за допомогою буксирування.

Верховний Суд у своє рішенні також зазначає, що само по собі керування транспортним засобом розуміється, як технічна дія водія з метою приведення транспортного засобу в рух, зворушення з місця і, як наслідок, переміщення транспортного засобу в просторі. Експлуатація транспортного засобу передбачає використання цього транспортного засобу за призначенням, тобто з метою керування (п. 38, постанова КАС ВС у справі № 404/4467/16-а).

Проте, до суду наданий лише протокол про адміністративне правопорушення, без відеозапису з бодікамери поліцейського.

При цьому суд зазначає, що як у цьому випадку, без доказів того, що особа керувала або експлуатувала транспортний засіб, сам факт її перебування в автомобілі в якості пасажира, не покладає на таку особу обов`язок пройти огляд на стан сп`яніння або не перебувати у такому стані.

Згідно з положеннями ст. 62 Конституції України усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Принцип презумпції невинуватості підлягає застосуванню й в справах про адміністративні правопорушення, саме всі сумніви щодо події порушення та винності особи, яка притягується до відповідальності, тлумачаться на її користь. Недоведені подія та вина особи мають бути прирівняні до доведеної невинуватості цієї особи (постанова КАС ВС від 08 липня 2020 року, справа № 463/1352/16-а).

Відповідно до положень п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП провадження в справі про притягнення ОСОБА_1 за ч. 1 ст. 130 КУпАП підлягає закриттю через відсутність події і складу адміністративного правопорушення.

На підставі викладеного та керуючись ч. 1 ст. 130, статтями 274, 283-285 КУпАП, суддя,

ухвалила:

Провадження у справі про притягнення ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , до адміністративної відповідальності за ч. 1 ст. 130 КупАП закрити, у зв`язку з відсутністю в його діях події та складу вказаного адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена протягом десяти днів з дня її винесення.

Апеляційна скарга подається до Київського апеляційного суду через Дарницький районний суд міста Києва.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Суддя М. С. Бондаренко