Справа №449/1173/20
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

05.03.2021 м. Перемишляни

05.03.2021 року, суддя Перемишлянського районного суду Львівської області Гуняк Олександра Ярославівна, розглянувши адміністративні матеріали, які надійшли з Перемишлянського ВП Золочівського ВП ГУНП України у Львівській області про притягнення до адміністративної відповідальності, -

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, працюючого на посаді Бібрського міського голови, проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , -

за ч.1 ст.185-8 КУпАП, -

В С Т А Н О В И В:

Згідно адміністративних матеріалів, які надійшли на адресу Перемишлянського районного суду Львівської області, а саме: протоколу про адміністративне правопорушення серії АПР18 №523411 від 28.01.2020 р., ОСОБА_1 , 27.01.2020 року, в порушення вимог ст.19 Конституції України та ч.3 ст.23 Закону України «Про прокуратуру», не виконав законні вимоги прокурора, а саме не надав відповіді на запити від 06.11.2019 року №05/47/2-619 вих.19, від 09.12.2019 р. №05/47/2-704 вих.19 та не надав інформації і копій документів на запит від 14.01.2020 р. №14.33/05-47-93 вих. 20; протоколу про адміністративне правопорушення серії ВАБ №348046 від 13.10.2020 р., Бібрський міський голова ОСОБА_1 , всупереч вимог аб. 1-2 ч.3, аб. 1-4 ч.4 ст. 23 Закону України «Про прокуратуру», впродовж з 17.12.2019 року по 02.10.2020 р., не виконав законні вимоги прокурора, які містилися у запиті Золочівської місцевої прокуратури № 05/47/2-704-вих.19; протоколу про адміністративне правопорушення серії ВАБ №348021 від 13.10.2020 р. Бібрський міський голова ОСОБА_1 , всупереч вимог аб. 1-2 ч.3, аб. 1-4 ч.4 ст. 23 Закону України «Про прокуратуру», впродовж з 12.11.2019 року по 02.10.2020 р., не виконав законні вимоги прокурора, які містилися у запиті Золочівської місцевої прокуратури № 05/47/2-619-вих.19 від 06.11.2019 р.; протоколу про адміністративне правопорушення серії ВАБ №348047 від 13.10.2020 р., Бібрський міський голова ОСОБА_1 , всупереч вимог аб. 1-2 ч.3, аб. 1-4 ч.4 ст. 23 Закону України «Про прокуратуру», впродовж з 23.01.2020 року по 02.10.2020 р., не виконав законні вимоги прокурора, які містилися у запиті Золочівської місцевої прокуратури № 1433/05-47-93-вих-20 від 14.01.2020 р.

Оскільки, до суду надійшло три справи про вчинення ОСОБА_1 правопорушень, передбачених ч.1 ст.185-8 КУпАП, то відповідно до ст. 36 КУпАП слід об`єднати справи 449/1173/20 (3/449/617/20), 449/1174/20 (3/449/618/20) та 449/1175/20 (3/449/619/20) в одне провадження та присвоїти справі - 449/1173/20 (3/449/617/20).

В судове засідання представник ОСОБА_1 ОСОБА_2 не з`явився, однак надав письмові пояснення відповідно до яких вважає, що працівники поліції, склавши три нових протоколи, коли вже був складений протокол за теж правопорушення діяли з порушенням ст. 251, 254, КУпАП, Інструкції з оформлення матеріалів про адміністративні правопорушення в органах поліції, затвердженої Наказом Міністерства внутрішніх справ України №1376 від 06.11.2015 р., оскільки жодним нормативним актом не передбачено, складення декількох протоколів за вчинення одного і того ж правопорушення. Також зазначає, що в протоколах не розкрито складу адміністративного правопорушення, адже не зазначено в чому полягає не здійснення або неналежним чином здійснення суб`єктом владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження захисту законних інтересів держави. Адже аб. 4 ч. 4 ст. 23 ЗУ «Про прокуратуру» є бланкетною нормою. Стверджує, що прокурор у рапорті керується абзацом 5 ч. 4 ст. 23 ЗУ «Про прокуратуру» на який працівник поліції не посилається в складених протоколах. Дані твердження прокурора не були відображені в протоколі і суперечать його змісту, а саме у розділі протоколу склад адміністративного правопорушення іде посилання на аб. 4 ч. 4 ст. 23 Закону України «Про прокуратуру». Звертає увагу, що відповідно до абзацу 4 ст. 23 ЗУ «Про прокуратуру», виключно з метою встановлення наявності підстав для представництва інтересів держави в суді у випадку, якщо захист законних інтересів держави не здійснює або неналежним чином здійснює суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, прокурор має право отримувати інформацію, яка на законних підставах належить цьому суб`єкту, витребовувати та отримувати від нього матеріали та їх копії. Наголошує, що зі змісту даної норми вбачається, що для виникнення цього права мають бути наявними наступні складові (передумови): документи витребовуются лише з конкретною метою - встановлення наявності підстав для представництва інтересів держави в суді; документи витребовуються лише в конкретних випадках - якщо захист законних інтересів держави не здійснює або неналежним чином здійснює суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження. Також зазначає, що відповідно до аб. 5 ч. 4 ст. 23 ЗУ «Про прокуратуру», у разі відсутності суб`єкта владних повноважень, до компетенції якого віднесений захист законних інтересів держави, а також у разі представництва інтересів громадянина або представництва інтересів держави у справах про визнання необгрунтованими активів та їх стягнення в дохід держави з метою встановлення наявності підстав для представництва прокурор має право витребовувати за письмовим запитом, ознайомлюватися та безоплатно отримувати копії документів і матеріалів органів державної влади, органів місцевого самоврядування.

Прокурор в судове засідання не з`явився, проте подав клопотання, в якому просить визнати Бібрського міського голову ОСОБА_1 винним у скоєнні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 185-8 КУпАП та накласти на нього адміністративне стягнення у вигляді штрафу у межах санкції статті. Клопотання обгрунтовує тим, що заборона та обмеження здійснення прокурором представництва інтересів держави у суді чітко визначено у абз.3-4 ч.3 ст.23 Закону України «Про прокуратуру». Зазначає, що наявність підстав представництва інтересів держави у суді відповідно до абз.2 ч.3 ст.23 Закону обгрунтовується у порядку, визначеному ч.4 ст.23 цього Закону. Стверджує, що шляхом аналізу норм ч.3-4 ст.23 Закону, для встановлення підстав представництва інтересів держави у суді, на етапі підготовки позову, прокурор має право витребовувати за письмовим запитом в органу місцевого самоврядування наявні у його розпорядження письмові документи як за відсутності субєкта владних повноважень, до компетенції якого віднесено захист інтересів держави, та за його наявності, однак нездійснення чи неналежного здійснення ним такого захисту, тобто за всіх обставин. Звертає увагу, що нездійснення такого витребування та ненадання органом місцевого самоврядування відповідних документів буде підставою для суду у відмові у прийнятті позову прокурора у рамках представництва інтересів держави відповідно до абз.1-2 ч.4 ст.23 Закону. Звертає увагу, що наявність підстав для представництва інтересів держави у суді виходячи з комплексного аналізу норм ч.3-4 ст.23 Закону має бути обґрунтована прокурором у суді під час подачі відповідного позову і не повинна обґрунтовуватись прокурором перед будь-яким адресатом прокурорського запиту (зокрема, органом місцевого самоврядування як суб`єктом владних повноважень), у зворотньому випадку суб`єкт владних повноважень особливо ті, які неналежно виконують свої повноваження і навіть зловживають ними, ніколи не визнавати наявність підстав для представництва інтересів держави прокурором у суді і не надаватиме прокурору жодної інформації, що унеможливить виконання прокуратурою однієї зі своїх конституційних функцій.

Дослідивши відомості, викладені в протоколах про адміністративні правопорушення, доданих до них матеріалів, судя, оцінивши наявні в справі докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю, вирішуючи справу, виходить з такого.

Положення ст. 7 КУпАП передбачають, що ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

Так, відповідно до ст. 9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Згідно з положеннями ст. 245 КУпАП, завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом.

Згідно ст. 251 КУпАП доказами по справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до ст.252 КУпАП орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що грунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

З системного аналізу норм Кодексу України про адміністративні правопорушення вбачається, що його завдання полягає у встановленні винних і забезпеченні правильного застосування законодавства з тим, щоб до кожного правопорушника були застосовані справедливі заходи адміністративного впливу.

Постановою Львівського апеляційного суду від 20.08.2020 р., Постанову Перемишлянського районного суду Львівської області від 05.03.2020 р. про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.185-8 КУпАП скасовано, а протокол про адміністративне правопорушення серії АПР18 №523411 від 28.01.2020 року, повернуто в Перемишлянське ВП Золочівського ВП ГУ НП у Львівській області для належного доопрацювання та оформлення.

Як вбачається із запиту №05/47/2-704 вих.19 від 09.12.2019 р., начальник Перемишлянського відділу Золочівської місцевої прокуратури Салій М.І., звертався з таким до Бібрського міського голови ОСОБА_1 , в порядку ч.4 ст. 23 Закону України «Про прокуратуру» з метою вивчення наявності підстав для представництва в суді законних інтересів держави, з приводу виконання умов договору, укладеного 29.08.2019 року, Бібрською міською радою з ТзОВ «Мостище», з долученням належно завірених копій підтверджуючих документів.

Як вбачається із запиту №05/47/2-619 вих.19 від 06.11.2019 року, перший заступник керівника Золочівської місцевої прокуратури - Р.Гавришків звертався з таким до Бібрського міського голови ОСОБА_1 , в порядку ч.4 ст. 23 Закону України «Про прокуратуру» з метою вивчення наявності підстав для представництва, зокрема вивчення стану законності у сфері дотримання вимог законодавства у сфері земельних відносин на території Перемишлянського району. Дану інформацію, просив скерувати в термін до 11.11.2019 року.

З копії журналу реєстрації вхідної кореспонденції вбачається, що запит з Перемишлянського відділення Золочівської місцевої прокуратури, що стосувався сплачених ТзОВ «Луги-2» коштів до бюджету міської ради за 2018-2019 роки, був отриманий Бібрською міською радою - 12.11.2019 року, у зв`язку із чим була надана відповідь на такий за №02-13/1335 від 12.11.2019 р.

Згідно відповіді Бібрського міського голови ОСОБА_3 від 12.11.2019 р. №02-13/1335, виконком Бібрської міської ради у відповідь на запит першого заступника керівника Золочівської місцевої прокуратури - Р.Гавришків, №05/47/2-619 вих.19 від 06.11.2019 року, надіслали документи сплачені ТзОВ «Луги-2», як орендна плата за використання земельних ділянок за 2018-2019 роки (разом із додатком Звіт про рух коштів на рахунках з 01.01.2019 р. по 15.11.2019 р.).

Відповідно до відповіді начальника Буського управління ГУ ДПС у Львівській області від 13.11.2019 р. №477/50.04-14, на виконання запиту прокуратури №05/47/2-620 вих.19 від 06.11.2019 року, Буським управлінням ГУ ДПС у Львівській області , надано інформацію щодо нарахування, сплати та заборгованості по платі за землю ТзОВ «Луги-2», за період 2018 та 2019 роки.

Згідно довідки спеціаліста Золочівської мсцевої прокуратури Львівської області Навроцької І.О., від 02.10.2020 р., відповіді на запити №05/47/2-619 вих-19 та №05/47/2-704 вих-19, згідно обліку вхідної кореспонденції та на електрону скриньку Золочівської місцевої прокуратури з Бібрської міської ради не надходили.

Згідно запиту першого заступника керівника Золочівської місцевої прокуратури - Р.Гавришків №14.33/05-47-93 вих-20 від 14.01.2020 р., такий адресований до органів місцевого самоврядування Перемишлянського району, в порядку ч.4 ст. 23 Закону України «Про прокуратуру» з метою вивчення наявності підстав для представництва, зокрема вивчення стану законності у сфері дотримання вимог законодавства у сфері земельних відносин на території Перемишлянського району з необхідністю скерування діючих договорів оренди земельних ділянок усіх видів користування, в тому числі водних об`єктів, із відповідними додатками.

Відповідно до листа-відповіді Бібрського міського голови №№02-13/69 від 22.01.2020 р. на запит першого заступника керівника Золочівської місцевої прокуратури - Р.Гавришків №14.33/05-47-93 вих-20 від 14.01.2020 р., у задоволенні такого запиту відмовлено, у зв`язку із відсутністю підстав для надання інформації та документів, відповідно до ст.23 Закону України «Про прокуратуру».

Згідно рапорта начальника Перемишлянського відділу Золочівської місцевої прокуратури м.Салій від 27.01.2020 р., відповіді на запити №05/47/2-619 вих.20 від 06.11.2019 року та №05/47/2-704 вих.20 від 09.12.2019 р., на адресу Золочівської місцевої прокуратури так і не надійшли, а на запит прокуратури від 14.01.2020 року, про надання належним чином завірених копій договорів оренди земельних ділянок за №14.33/05-47-93 вих-20, згідно листа-відповіді Бібрського міського голови №02-13/69 від 22.01.2020 р. у задоволенні даного запиту відмовлено.

Відповідно до рапорта ДОП СП ПП Перемишлянського ВП Золочівського ВП ГУНП у Львівській області від 13.10.2020 року, в ході оформлення адміністративних матеріалів, скерованих Перемишлянським районним судом Львівської області для усунення недоліків у оформленні справи про адміністративне правопорушення передбаченого ч.1 ст.185-8 КУпАП, встановлено, що вимоги прокурорів, зазначених у запитах Золочівської місцевої прокуратури №05/47/2-619 вих.19 від 06.11.2019 року; №05/47/2-704 вих.20 від 09.12.2019 р. та №14.33/05-47-93 вих-20 від 14.01.2020 року, не виконанні. При отриманні пояснень по даних фактах від ОСОБА_1 , останній будь-яких підтверджуючих документів виконання вимог, які містились у зазначених запитах Золочівської місцевої прокуратури не надав.

Частиною 1 статті 185-8 КУпАП передбачено, що невиконання посадовою особою законних вимог прокурора тягне за собою накладення штрафу від двадцяти до сорока неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Відповідно до статті 131-1 Конституції України в Україні діє прокуратура, яка здійснює:

1) підтримання публічного обвинувачення в суді;

2) організацію і процесуальне керівництво досудовим розслідуванням, вирішення відповідно до закону інших питань під час кримінального провадження, нагляд за негласними та іншими слідчими і розшуковими діями органів правопорядку;

3) представництво інтересів держави в суді у виключних випадках і в порядку, що визначені законом.

Законом України «Про прокуратуру» від 14.10.2014 року, який набрав чинності 26.10.2014 року функції загального нагляду припинено з дня опублікування даного закону, зокрема ст.2 Закону визначає вже такі функції прокуратури як:

1) підтримання державного обвинувачення в суді;

2) представництво інтересів громадянина або держави в суді у випадках, визначених цим Законом та главою 12 розділу ІІІ ЦПК України;

3) нагляд за додержанням законів органами, що провадять оперативно-розшукову діяльність, дізнання, досудове слідство;

4) нагляд за додержанням законів при виконанні судових рішень у кримінальних справах, а також при застосуванні інших заходів примусового характеру, пов`язаних з обмеженням особистої свободи громадян.

Відповідно до п.9 ч.1 ст.3 Закону України «Про прокуратуру» (із змінами), діяльність прокуратури ґрунтується на засадах: прозорості діяльності прокуратури, що забезпечується відкритим і конкурсним зайняттям посади прокурора, вільним доступом до інформації довідкового характеру, наданням на запити інформації, якщо законом не встановлено обмежень щодо її надання.

Згідно ч.3 ст.23 Закону України «Про прокуратуру» прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу.

Наявність таких обставин обґрунтовується прокурором у порядку, передбаченому частиною четвертою цієї статті, крім випадку, визначеного абзацом четвертим цієї частини.

Відповідно до ч.4 ст.23 Закону України «Про прокуратуру» наявність підстав для представництва має бути обґрунтована прокурором у суді.

Прокурор здійснює представництво інтересів громадянина або держави в суді виключно після підтвердження судом підстав для представництва.

Виключно з метою встановлення наявності підстав для представництва інтересів держави в суді у випадку, якщо захист законних інтересів держави не здійснює або неналежним чином здійснює суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, прокурор має право отримувати інформацію, яка на законних підставах належить цьому суб`єкту, витребовувати та отримувати від нього матеріали та їх копії.

У разі відсутності суб`єкта владних повноважень, до компетенції якого віднесений захист законних інтересів держави, а також у разі представництва інтересів громадянина або представництва інтересів держави у справах про визнання необґрунтованими активів та їх стягнення в дохід держави з метою встановлення наявності підстав для представництва прокурор має право: 1) витребовувати за письмовим запитом, ознайомлюватися та безоплатно отримувати копії документів і матеріалів органів державної влади, органів місцевого самоврядування, військових частин, державних та комунальних підприємств, установ і організацій, органів Пенсійного фонду України та фондів загальнообов`язкового державного соціального страхування, що знаходяться у цих суб`єктів, у порядку, визначеному законом; 2) отримувати від посадових та службових осіб органів державної влади, органів місцевого самоврядування, військових частин, державних та комунальних підприємств, установ та організацій, органів Пенсійного фонду України та фондів загальнообов`язкового державного соціального страхування усні або письмові пояснення. Отримання пояснень від інших осіб можливе виключно за їхньою згодою.

Згідно ст.19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно зі статтями 2, 3 Закону України «Про службу в органах місцевого самоврядування» міський голова є посадовою особою, яка має відповідні посадові повноваження щодо здійснення організаційно-розпорядчих та консультативно-дорадчих функцій і отримує заробітну плату за рахунок місцевого бюджету.

Частиною 1 статті 185-8 КУпАП передбачено, що невиконання посадовою особою законних вимог прокурора тягне за собою накладення штрафу від двадцяти до сорока неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Склад адміністративного правопорушення передбачає наявність об`єктивних і суб`єктивних ознак. Відсутність хоча б однієї ознак означає відсутність складу адміністративного правопорушення в цілому.

Щодо запиту №05/47/2-619 вих.19 від 06.11.2019 року, слід зазначити, що як вбачається із долучених до матеріалів адміністративної справи, копій журналу реєстрації вхідної кореспонденції, запит з Перемишлянського відділення Золочівської місцевої прокуратури, що стосувався сплачених ТзОВ «Луги-2» коштів до бюджету міської ради за 2018-2019 роки, був отриманий Бібрською міською радою - 12.11.2019 року, у зв`язку із чим була надана відповідь на такий за №02-13/1335 від 12.11.2019 р., що також підтверджується долученою відповіддю Бібрського міського голови Р.Я. Гринус від 12.11.2019 р. №02-13/1335, разом із додатком Звіт про рух коштів на рахунках з 01.01.2019 р. по 15.11.2019 р.

Щодо запитів №05/47/2-704 вих.19 від 09.12.2019 р. та №14.33/05-47-92 вих-20 від 14.01.2020р., слід зазначити, що дані запити, не можуть бути прийняті судом, як належні докази невиконання посадовою особою законних вимог прокурора, оскільки, як вбачається із письмових пояснень Бібрського міського голови, такі Бібрською міською радою взагалі не отримувалися, протилежного суду не було надано. Із долучених судом матеріалів та документів, неможливо встановити коли, ким та чи взагалі отримувалися і надсилалися такі запити, оскільки відсутні належні відмітки про отримання таких, як відсутні рекомендовані повідомлення про вручення поштових відправлень з відповідними відмітками.

Окрім цього, запит за №14.33/05-47-92 вих-20 від 14.01.2020р., містить лише загальну вимогу про вивчення Перемишлянським відділом Золочівської місцевої прокуратури, стану законності у сфері дотримання вимог земельного законодавства на території Перемишлянського району.

Враховуючи вищенаведене, слід також зазначити, що в матеріалах справи відсутні докази того, що захист законних інтересів держави не здійснює або неналежним чином здійснює суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, або цей орган відсутній.

Окрім цього слід наголосити, що представництво прокурором інтересів громадянина та держави, повинно бути обгрунтованим і підтвердженим, ця функція за своєю суттю не може бути прихованим загальним наглядом. Прокурор вправі запитувати інформацію лише з метою виконання функцій представництва інтересів громадянина чи держави в суті і тільки у порядку визначеному законом.

Прокурор повинен обгрунтовувати свої дії по представництву як перед судом, так і перед володільцем інформації, оскільки виходячи із принципів верховенства права та правової визначеності, позбавляючи прокурора функції загального нагляду, держава ставить цей орган на один рівень із усіма іншими суб`єктами звернення до суду.

Слід звернути увагу, що прокурор не може відшукувати приводи для можливого представництва, шляхом запитів на інформацію, він повинен мати цей привід вже на час скерування запиту.

Із долучених запитів вбачається, що прокурорські запити, мали на меті «вивчення наявності підстав для представництва». Тобто, фактично мали місце запити в рамках прихованого загального нагляду, а не реальної мети захисту порушених, не визнаних чи оспорюваних прав громадянина чи держави.

Також слід зазначити, що органи, уповноваженні на складання вказаних протоколів про адміністративні правопорушення, зобов`язані були довести суду наявність в діях особи, що притягається до адміністративної відповідальності за вчинення цих адміністративних правопорушень, умислу на виконання посадовою особою законних вимог прокурора без поважних причин.

Державні органи не мають права перекладати обов`язок доказування невинуватості на особу, відносно якої складено протокол про адміністративне правопорушення.

Вимагання від особи представлення доказів на свій захист і спростування протоколу, є неприпустимим в розумінні принципу презумпції невинності, закріпленому в ст. 62 Конституції України, оскільки доказування є правом особи, а не її юридичним обов`язком.

Отже, коли вина особи не доведена належними доказами, то провадження по справі про адміністративне правопорушення підлягає закриттю на підставі п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП.

Відповідно до ст. 62 Конституції України, сумніви щодо обвинуваченої особи слід тлумачити на її користь.

Досліджуючи всі наявні докази, суддя надавши їм об`єктивну оцінку з точки зору їх достовірності та ступені спростування обставин, що характеризують діяння ОСОБА_1 прийходжу до висновку про відсутність в його діях складу правопорушення, передбаченого ч.1 ст.185-8 КУпАП.

Згідно п.1ст.247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочате, а розпочате підлягає закриттю в звязку з відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.

На підставі наведеного та керуючись ч. 1 ст. 185-8, ст. 247, 283, 284, КУпАП ,-

п о с т а н о в и в:

Справу № 449/1173/20 (3/449/617/20) про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч.1 ст. 185-8 КУпАП, справу № 449/1174/20 (3/449/618/20) про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч.1 ст. 185-8 КУпАП та справу № 449/1175/20 (3/449/619/20) про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч.1 ст. 185-8 КУпАП, об`єднати в одне провадження та присвоїти справі - № 449/1173/20 (3/449/617/20).

Провадження в справах № 449/1173/20 (3/449/617/20); № 449/1174/20 (3/449/618/20) та №449/1175/20 (3/449/619/20) про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч.1 ст. 185-8 КУпАП, закрити у зв`язку з відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена до Львівського апеляційного суду через Перемишлянський районний суд Львівської області протягом десяти днів з дня її винесення.

Постанова судді набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Суддя: Гуняк Олександра Ярославівна