Номер справи 220/317/21
Номер провадження 3/220/196/21
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10 березня 2021 року смт.Велика Новосілка Донецької області

Суддя Великоновосілківського районного суду Донецької області Дурач О.А., розглянувши матеріали, що надійшли від ВП № 1 Волноваського РВП ГУНП України в Донецькій області у відношенні

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Новий Комар Великоновосілківського району Донецької області, не працюючого, до адміністративної відповідальності не притягувався, що зареєстрований та проживає за адресою: АДРЕСА_1 ,

про скоєння адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 89 Кодексу України про адміністративні правопорушення, -

В С Т А Н О В И В :

Як вбачається з протоколу про адміністративне правопорушення серії ВАБ 11656 від 23.02.2021 року, 23.02.2021 р. о 11:40 год. у с. Новий Комар Великоновосілківського району Донецької області по вул. Комарова, буд.46 «а», ОСОБА_1 на відкритому майданчику утримував дійну рогату худобу у кількості 115 голів на території загіну площею 1 м 86 см на одну голову, чим порушив п. 15 Постанови КМУ № 241 від 30.03.2016 р. Дані дії кваліфіковані за ч. 2 ст. 89 КпАП України.

В судове засідання ОСОБА_1 , усвідомлюючи свій процесуальний статус особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, не з`явився. Згідно відмітки та особистого підпису ОСОБА_1 в протоколі про адміністративне порушення про повідомлення про дату, час та місце розгляду справи, він належним чином сповіщений про дату, час та місце слухання його справи. Заяв про відкладення слухання справи від ОСОБА_1 не надходило, про причини неявки суд не повідомив, клопотання про відкладення розгляду справи від нього не надходило, явку представника не забезпечив, жодних доказів та заперечень для спростування складеного протоколу про адміністративне правопорушення суду не надав.

Європейський суд з прав людини в своїх рішеннях, зокрема «Юніон Аліментаріа проти Іспанії» від 07.07.1989 року, виходить з того, що у випадках коли поведінка учасників судового засідання свідчить про умисний характер їх дій направлений на невиправдане затягування процесу чи зловживання своїм процесуальним правом, суд має реагувати на вказані випадки законними засобами, аби не було знівельовано ключовий принцип - верховенство права, в тому числі проводити судове засідання у відсутність особи, як що таке затягування може нашкодити справі чи іншим учасникам справи.

В цьому ж рішенні Європейський суд з прав людини зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Враховуючи принцип судочинства, яким визнано пріоритет публічного інтересу над приватним, а також з метою недопущення порушення строків розгляду справи, суд вважає за можливе провести розгляд справи за відсутності особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, оскільки безпідставне умисне затягування справи нівелює завдання КпАП України, яким є охорона конституційного ладу України, встановленого правопорядку, зміцнення законності, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі точного і неухильного додержання Конституції, законів України, поваги до прав, честі і гідності інших громадян, до правил співжиття, сумлінного виконання своїх обов`язків, відповідальності перед суспільством (стаття 1 КпАП України).

Відповідно до ч. 2 ст. 268 КУпАП України, справи про адміністративні правопорушення, передбачені ст. 89 КУпАП, не входять до переліку справ, розгляд яких здійснюються за обов`язкової присутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності.

Виходячи з наведеного суд вважає за можливе розглянути справу у відсутності ОСОБА_1 .

Дослідивши матеріали справи, судом фактично встановлено наступне.

За положеннями ст. 1 КУпАП, завданням Кодексу України про адміністративні правопорушення є охорона прав і свобод громадян, власності, конституційного ладу України, прав і законних інтересів підприємств, установ і організацій, встановленого правопорядку, зміцнення законності, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі точного і неухильного додержання Конституції і законів України, поваги до прав, честі і гідності інших громадян, до правил співжиття, сумлінного виконання своїх обов`язків, відповідальності перед суспільством.

Згідно ч. 1 ст. 7 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом.

Відповідно до ст. 9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Відповідно до ст. 17 ЗУ «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» суди застосовують при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод та практику Європейського суду з прав людини (далі ЄСПЛ) як джерело права.

Зокрема, в контексті рішення ЄСПЛ «Надточій проти України» (рішення від 15.05.2008р., заява N7460/03) правопорушення, яке розглядається, має ознаки, притаманні «кримінальному обвинуваченню» у значенні статті 6 Конвенції, що вимагає дотримання стороною обвинувачення, яку в цій справі представляє автор протоколу про адміністративне порушення, відповідного доказового забезпечення, що передбачає такий рівень доказування, який не залишає жодних розумних сумнівів щодо доведеності вини обвинуваченого.

Положеннями ч. 1 ст. 11 Загальної декларації прав людини від 10 грудня 1948 року та ч. 2 ст. 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод від 01.11.1950р., рішенням Конституційного Суду України від 22.12.2010р. № 23 рп/2010 у справі за конституційним зверненням щодо офіційного тлумачення положень ч. 1 ст. 14-1 КУпАП передбачено, що кожен, кого обвинувачено у вчиненні правопорушення, вважається невинуватим доти, доки його вину не буде доведено у законному порядку при додержанні, зокрема, процедури притягнення до адміністративної відповідальності, яка повинна ґрунтуватись на конституційних принципах та правових презумпціях, які зумовлені визнанням і дією принципу верховенства права в Україні.

Наведені правові позиції закріплюють, що особа не вважається винною, доки її провина не буде доведена у встановленому законом порядку. Тобто, особа не повинна доказувати свою невинуватість і її поведінка вважається правомірною, доки не буде доведено зворотне.

При цьому, за вимогами ч. 2 ст. 251 КУпАП, обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього кодексу.

Частина 2 ст. 89 КпАП України у редакції, яка діяла на момент вчинення адміністративного правопорушення, передбачає відповідальність за жорстоке поводження з тваринами - знущання над тваринами, завдання побоїв або вчинення інших насильницьких дій, що завдали тварині фізичного болю, страждань і не спричинили тілесних ушкоджень, каліцтва чи загибелі, залишення тварин напризволяще, у тому числі порушення правил утримання тварин, вчинені стосовно двох і більше тварин, або групою осіб, або особою, яку протягом року було піддано адміністративному стягненню за таке саме порушення, пропаганда жорстокого поводження з тваринами.

Вказана норма є бланкетною, тобто відсилає до нормативно-правових актів, які регулюють відносини у даній галузі.

Нормативно-правове регулювання захисту тварин від жорстокого поводження здійснюється законами України "Про тваринний світ", "Про захист тварин від жорстокого поводження", "Про ветеринарну медицину", "Про забезпечення санітарного та епідемічного благополуччя населення", "Про захист населення від інфекційних хвороб" тощо та іншими нормативно-правовими актами, що прийняті відповідно до них.

Як вбачається з протоколу про адміністративне правопорушення від 23.02.2021 р. серії ВАБ № 11656, ОСОБА_1 інкримінується порушення п. 15 постанови КМУ № 241 Про затвердження Детальних правил виробництва органічної продукції (сировини) тваринного походження. Проте, вказана Постанова втратила чинність 06.06.2020 р. (до часу вчинення правопорушення) на підставі Постанови КМ № 970 від 23.10.2019 р.

В своїх рішеннях ЄСПЛ наголошує на тому, що суд не вправі самостійно змінювати на шкоду особі фабулу, викладену у протоколі про адміністративне правопорушення, яка, по суті, становить виклад обвинувачення у вчиненні певного правопорушення, винуватість у скоєнні якого певною особою має доводитися в суді; суд також не має права самостійно відшукувати докази винуватості особи у вчиненні правопорушення. Адже діючи таким чином, суд неминуче перебиратиме на себе функції обвинувача, позбавляючись статусу незалежного органу правосуддя, що є порушенням ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Таким чином, у суду відсутні правові підстави для виходу за межі інкримінованого правопорушення, та самостійної кваліфікації дій особи, яка притягається до адміністративної відповідальності.

Викладене вище свідчить про те, що ВП № 1Волноваського відділу поліції не дотримано відповідного доказового забезпечення, що передбачає такий рівень доказування, який не залишає жодних розумних сумнівів щодо доведеності вини особи, яка притягається до адміністративної відповідальності.

Окремо суд зазначає, що не має права збирати докази за власною ініціативою під час розгляду вказаної категорії справ.

Згідно вимог ч. 2 ст.62 Конституції Україниусі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачиться на її користь.

Відповідно до положень п.1 ст.247 КпАП обставинами, що виключають провадження в справі про адміністративне правопорушення є відсутність події і складу адміністративного правопорушення.

За таких обставин, проаналізувавши надані суду докази у їх сукупності та логічному взаємозв`язку, суд приходить до висновку, що суду не надано достатніх, допустимих та належних доказів наявності складу адміністративного правопорушення в діях ОСОБА_1 оскільки не доведена об`єктивна сторона правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 89 КпАП України, у редакції на момент складення протоколу про адміністративне правопорушення.

Таким чином, провадження по справі підлягає закриттю на підставі п. 1 ст. 247 КпАП України.

Керуючись ст.ст. 89, 283, 285 КпАП України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Провадження в справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 про притягнення його до адміністративної відповідальності за ч. 2 ст. 89 КпАП України закрити у зв`язку із відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена до Донецького апеляційного суду через Великоновосілківський районний суд Донецької області протягом десяти днів з дня винесення постанови і набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Суддя: О.А. Дурач