П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

02.02.2021 м. Біла Церква

Суддя Білоцерківського міськрайонного суду Київської області Ларіна О.В. розглянувши справу про адміністративне правопорушення, яка надійшла з Головного управління ДПС у Київській області відносно ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, ФОП, проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , за скоєння адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 155-1 КУпАП,

У С Т А Н О В И В:

З протоколу про адміністративне правопорушення від 27.11.2020 вбачається, що згідно акта перевірки від 10.11.2020 встановлено, що 10.11.2020 о 15 год. 23 хв., при перевірці кафе « ІНФОРМАЦІЯ_2 » за адресою: АДРЕСА_2 , що належить ФОП ОСОБА_1 , виявлено порушення встановленого законом порядку проведення розрахунків, а саме при продажі товару не застосовувалось РРО, розрахунковий документ не видавався. 16.08.2020 при проведені розрахункової операції, через РРО алкогольного напою - горілки, не було використано режим попереднього програмування коду УКТ ЗЕД на підакцизний товар відповідної категорії. Крім того, встановлено факт наявності в реалізації товарів, які не обліковані у встановленому законом порядку та не надано накладні на товар та інші документи, що підтверджують рух товару, чим вчинено адміністративне правопорушення, передбачене ч. 1 ст. 155-1 КУпАП.

Судові засідання неодноразово відкладалися через неможливість сповістити особу, яка притягається до адміністративної відповідальності, про дату, час та місце судового розгляду справи з незалежних від суду обставин (через відсутність фінансування суду на придбання поштових марок).

В судове засідання особа, яка притягується до адміністративної відповідальності, ОСОБА_1 не з`явився.

Суддя звертає увагу, що учасники процесу та їх представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами, зловживання процесуальними правами не допускається, тобто дій, спрямованих на безпідставне затягування чи перешкоджання розгляду справи чи виконання судового рішення.

У своєму рішенні у справі «Калашников проти Росії» Європейський суд з прав людини зазначив, що розумність тривалості провадження визначається залежно від конкретних обставин справи, враховуючи критерії, визначені у прецедентній практиці суду, зокрема, складність справи, поведінка заявника та поведінка компетентних органів влади.

Суддя, виходячи з норм статтей 268, 277-2 КУпАП, беручи до уваги практику Європейського суду з прав людини, відповідно до якої сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватись належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки, вважає за можливе провести розгляд справи у її відсутності. ЇЇ неявка навіть в одне судове засідання не перешкоджає розгляду справи.

Крім того, на теперішній час на офіційному сайті «Судова влада України» у режимі онлайн фіксуються дата і час кожного судового засідання всіх справ, які розглядаються судами України, за допомогою якого будь-яка особа може отримати актуальну інформацію щодо стану судової справи, та стадії її розгляду.

Відповідно до ст. 252 КУпАП орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи, в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

З матеріалів справи встановлено, що у якості доказів вини ФОП ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченогоч. 1 ст. 155-1 КУпАП, інспектором ДПС надано протокол про адміністративне правопорушення від 27.11.2020, акт фактичної перевірки від 10.11.2020, ксерокопії фотознімків, ксерокопії квитанцій, ксерокопія відомості, роздруківка д ДФС України, акт про факт неявки особи, акт відмови від підпису.

В судовому засіданні встановлено, що до протоколу про адміністративне правопорушення від 27.11.2020 відносно ФОП ОСОБА_1 за ч. 1 ст. 155-1 КУпАП не долучені належні та допустимі докази на підтведження обставин, викладених у протоколі, при цьому долучені до протоколу ксерокопії документів та фотознімків взагалі не засвідчені, що позбавляє суддю можливості пересвідчитися в ідентичності цих документів, оскільки невідоме джерело їх походження, час та дата події, не зрозуміло хто саме зображений на фотознімках.

Згідно з приписами ст. 62 Конституції України, обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, отриманих незаконним шляхом, а також на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь. При цьому всі викладені в Протоколі про адміністративне правопорушення обставини повинні бути належним чином перевірені та доводитися сукупністю належних і допустимих доказів. Суд наголошує, що він не вправі самостійно змінювати на шкоду особі фабулу, викладену у протоколі про адміністративне правопорушення, яка, по суті, становить виклад обвинувачення у вчиненні певного правопорушення, винуватість у скоєнні якого певною особою має доводитися в суді; суд також не має право самостійно відшукувати докази винуватості особи у вчиненні правопорушення. Адже, діючи таким чином, суд неминуче перебиратиме на себе функції обвинувача, позбавляючись статусу незалежного органу правосуддя, що є порушенням ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі Конвенції).

Так, частина 1 статті 6 Конвенції передбачає, що «кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумно строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який (…) встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення».

Відповідно до ч. 2 ст. 6 Конвенції, «кожен, кого обвинувачено у вчиненні кримінального правопорушення, вважається невинуватим доти, доки його вину не буде доведено в законному порядку». .

Відповідно до вимог п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП провадження у справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочате, а розпочате підлягає закриттю у разі відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

Враховуючи вищенаведене, суддя дійшов висновку, що справу належить закрити за відсутності в діях ФОП ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення за ч. 1 ст. 155-1 КУпАП.

Відповідно до ст. 40-1 КУпАП, судовий збір стягується у разі винесення судом постанови про накладення адміністративного стягнення. Враховуючи, що провадження у даній справі слід закрити у зв`язку з відсутністю в діях ФОП ОСОБА_1 , складу адміністративного правопорушення, відповідно, судовий збір стягненню не підлягає.

Виходячи з викладеного, керуючись статтями 221, 247, 283, 284 КУпАП та відповідно до ч. 1 ст. 155-1 КУпАП, суддя,

П О С Т А Н О В И В:

Провадження по справі відносно ОСОБА_1 за відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 155-1 КУпАП - закрити.

Постанова судді у справі про адміністративне правопорушення може бути оскаржена протягом десяти днів з дня винесення постанови особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником, а також прокурором у випадках, передбачених частиною п`ятою статті 7 та частиною першою статті 287 КУпАП.

Апеляційна скарга подається до Київського апеляційного суду через Білоцерківський міськрайонний суд Київської області.

СуддяО. В. Ларіна