ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа №766/9637/21

Пров. №3/766/7135/21

14.07.2021 року суддя Херсонського міського суду Херсонської області Рябцева М.С.., розглянувши матеріали про адміністративне правопорушення, передбачене ч. 1 ст. 160 Кодексу України про адміністративні правопорушення (КУпАП) відносно ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ідентифікаційний код не встановлено, громадянки України, проживає за адресою: АДРЕСА_1 ,

встановив:

20.05.2021 року близько 17.40 год. ОСОБА_1 , біля супермаркету «АТБ» по вул. Маяковського, 13 у м. Херсон, здійснювала торгівлю у невстановленому місці.

У діях ОСОБА_1 вбачається склад адміністративного правопорушення, відповідальність за яке передбачено ч. 1 ст. 160 КУпАП, а саме: торгівля в містах з рук на вулицях, площах, у дворах, під`їздах, скверах та в інших невстановлених місцях.

В судові засідання 29.06.2021, 14.07.2021 року не зв`явилась, про день, час та місце була повідомлена належним чином, шляхом СМС-повідомлення та оголошення на сайті Херсонського міського суду Херсонської області.

Статтею 6 Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини гарантовано кожній фізичній особі право на розгляд судом протягом розумного строку цивільної, кримінальної, адміністративної або господарської справи, а також справи про адміністративне правопорушення, у якій вона є стороною.

Розумним, зокрема, вважається строк, що є об`єктивно необхідним для виконання процесуальних дій, прийняття процесуальних рішень та розгляду і вирішення справи з метою забезпечення своєчасного (без невиправних зволікань) судового захисту.

В поняття «розумний строк» розгляду справи, Європейський суд з прав людини включає: складність справи; поведінку заявника; поведінку органів державної влади; важливість справи для заявника.

Згідно рішення Європейського суду з прав людини у справі «Смірнов проти України» від 08.11.2005 слідує, що в силу вимог ч. 1ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи, є порушенням ч. 1 ст. 6 даної Конвенції.

Крім того, Європейський суд з прав людини в п. 41 рішення від 03.04.2008 у справі «Пономарьов проти України» зазначив, що сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження та добросовісно виконувати процесуальні обов`язки (див., рішення у справі «Олександр Шевченко проти України», заява № 8371/02, п. 27, рішення від 26.04.2007 та «Трух проти України», заява №50966/99 від 14.10.2003).

Протокол про адміністративне правопорушення було складено у присутності ОСОБА_1 , про що свідчить її підпис, отже останній було відомо про існування судового провадження відносно неї. Проте зловживаючи своїми правами ОСОБА_1 не вжила належних заходів, щоб дізнатись про стан судового провадження, заяв та клопотань, в тому числі про зміну місця проживання, до суду не подавала.

З оглядуна викладенесудом невстановлено поважнихпричин неявки ОСОБА_1 до суду, а томувважає заможливе надатиоцінку фактам,викладеним упротоколі проадміністративне правопорушенняза відсутностіостанньої.

Вина ОСОБА_1 у вчиненніправопорушення підтвердженадослідженими всудовому засіданнідоказами:

-протоколом про адміністративне правопорушення серії ВАБ № 480356 від 20.05.2021 р., в якому встановлено обставини, час та місце вчиненого адміністративного правопорушення;

- поясненнями ОСОБА_1 та фотознімком;

- актом приймання-передачі матеріальних цінностей на відповідальне зберігання;

Таким чином, факт допущеного ОСОБА_1 порушення знайшов своє підтвердження і під час судового розгляду.

У той же час, вирішуючи питання про накладення адміністративного стягнення за вчинення правопорушення, судом враховуються вимоги ст.ст.23,33 КУпАП, в силу яких стягнення є мірою відповідальності і застосовується з метою виховання особи, яка вчинила адміністративне правопорушення, поваги до правил співжиття, в дусі додержання законів України, а також запобігання вчиненню нових правопорушень як самим порушником, так і іншими особами. При накладенні стягнення враховуються характер вчиненого правопорушення, особа порушника, ступінь його вини, майновий стан, обставини що пом`якшують і обтяжують відповідальність.

Статтею 22 КУпАП передбачено, що при малозначності вчиненого адміністративного правопорушення орган (посадова особа), уповноважений вирішувати справу, може звільнити порушника від адміністративної відповідальності і обмежитись усним зауваженням.

Враховуючи викладені факти, зокрема, і кількість товару, запропонованого для продажу суд приходить до висновку, що адміністративне правопорушення, яке мало місце 20.05.2021 р. не мало невідворотних наслідків, будь-які відомості про заподіяння збитків відсутні та на підставі ст. 22 КУпАП ОСОБА_1 можливо слід звільнити від адміністративної відповідальності у зв`язку із малозначністю вчиненого адміністративного правопорушення, обмежившись усним зауваженням.

На думку суду, застосування такого заходу, як усне зауваження, буде необхідним та достатнім для досягнення визначеноїст. 23 КУпАПмети - виховного впливу та запобіганню вчиненню нових правопорушень.

Згідно з ч. 2 ст. 284 КУпАП при оголошенні усного зауваження виноситься постанова про закриття провадження у справі про адміністративне правопорушення.

На підставі викладеного та керуючись ст. 22, ч. 1 ст. 160, ст.ст.280, 283, 284 КУпАП, суд-

постановив:

Звільнити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 від адміністративної відповідальності, передбаченої ч. 1ст. 160 КУпАП відповідно до ст. 22 КУпАП, обмежившись усним зауваженням.

Провадження у справі закрити.

Постанова у справі про адміністративне правопорушення може бути оскаржена до Херсонського апеляційного суду через Херсонський міський суд Херсонської області особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником протягом 10(десяти)днів з дня винесення постанови.

У разі пропуску зазначеного строку з поважних причин цей строк за заявою особи, щодо якої винесено постанову, може бути поновлено органом (посадовою особою), правомочним розглядати скаргу.

СуддяМ. С. Рябцева