Справа № 264/4586/21
ПОСТАНОВА

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

21.07.2021 р. м. Маріуполь

Суддя Іллічівського районного суду м. Маріуполя Донецької області Матвєєва Юлія Олександрівна, розглянувши матеріал, що надійшов з Військової частини НОМЕР_1 про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ІПН НОМЕР_2 , командира роти вогневої підтримки військової частини НОМЕР_3 , який зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , за статтею 172-15 ч.2 КУпАП,

В С Т А Н О В И В:

Відповідно до протоколу про адміністративне правопорушення №А0989/000202 від 05 червня 2021 року, на проведення службового розслідування за фактом «Знятого двигуна з МР-142 Н на автомобільній базі ГАЗ-66, військовий номер НОМЕР_4 , відсутності агрегату АБ-1-П/30-М1, радіостанція Р-140-0,5 та агрегату 4-Т/230-М1 військової частини НОМЕР_3 », чим порушив вимоги наказу командира військової частини НОМЕР_1 № 321 від 20 квітня 2019 року та наказу командира військової частини НОМЕР_1 про перепризначення службового розслідування №976 від 20 листопада 2019 року на капітана ОСОБА_1 , що призвело до неналежного виконання своїх службових обов`язків. Адміністративне порушення вчинене в умовах особливого періоду в м.Маріуполь. Таким чином, ОСОБА_1 вчинив правопорушення, передбачене ч.2 ст.172-15 КУпАП.

Правопорушник у судове засідання не з`явився з невідомих суду причин.

Відповідно до вимог ст.ст. 245, 251,252, 280 КУпАП суд зобов`язаний повно, всебічно та об`єктивно з`ясувати всі обставини справи, встановити чи було вчинене адміністративне правопорушення та чи винна особа у його вчиненні, дослідити наявні у справі докази, дати їм належну правову оцінку і в залежності від встановленого прийняти мотивоване законне рішення.

Згідно до ст. 7 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворою додержання законності. Застосування уповноваженими на те органами і посадовими особами заходів адміністративного впливу провадиться в межах їх компетенції у точній відповідності з законом.

Стаття 9 КУпАП наводить визначення поняття адміністративною правопорушення, а саме: це є «протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність».

Відповідно до вимог ст. 280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Згідно ч. 1 ст. 256 КУпАП, у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються: дата і місце його складення, посада, прізвище, ім`я, по батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності (у разі її виявлення); місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих, якщо вони є; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості, необхідні для вирішення справи. Якщо правопорушенням заподіяно матеріальну шкоду, про це також зазначається в протоколі.

Згідно ст. 251 КУпАП передбачено, що доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до ч.2 ст.172-15 КУпАП передбачено відповідальність за вчинення недбалого ставлення військової службової особи до військової служби, вчинене в умовах особливого періоду.

У підтвердження вказаних в протоколі про адміністративне правопорушення обставин, суду було надано копію паспорту ОСОБА_1 , копію наказу командира військової частини НОМЕР_1 ( з адміністративно-господарської діяльності) №976 «Про перепризначення службових розслідувань» від 20 листопада 2019 року.

При вивченні матеріалів справи, суд приходить до висновку, що протокол про адміністративне правопорушення не містить належних та переконливих доказів, що ОСОБА_2 допущено недбале ставлення до військової служби, вчинене в умовах особливого періоду виходячи з наступного.

Так, до матеріалів справи не додано приказу про призначення ОСОБА_1 на посаду, не додано матеріалів службового розслідування за фактом допущення ОСОБА_2 недбалого ставлення до військової служби, відсутні пояснення свідків правопорушення, а також самого правопорушника.

Крім того, суд зазначає, що наказ командира військової частини НОМЕР_1 ( з адміністративно-господарської діяльності) №976 «Про перепризначення службових розслідувань» винесено 20 листопада 2019 року та встановлено строк виконання до 20 грудня 2019 року, між тим протокол про адміністративне правопорушення №А0989/000202 складено командиром військової частини НОМЕР_1 05 червня 2021 року. Вказана обставина суперечить вимогам ст. 254 КУпАП, відповідно до якої протокол про адміністративне правопорушення, у разі його оформлення, складається не пізніше двадцяти чотирьох годин з моменту виявлення особи, яка вчинила правопорушення, у двох примірниках, один із яких під розписку вручається особі, яка притягається до адміністративної відповідальності.

Так, 17 липня 1997 року Верховна Рада України ратифікувала Європейську конвенцію про захист прав людини та основоположних свобод. Отже, Європейська конвенція про захист прав людини та основних свобод (далі - Конвенція) є частиною національного законодавства України, і підлягає застосуванню нарівні з національним законодавством України.

Відповідно до ч.1 ст.17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» українські суди при вирішенні справ застосовують Конвенцію та практику Європейського суду з прав людини (далі ЄСПЛ) як джерело права.

В контексті рішення ЄСПЛ «Надточій проти України» (Заява N7460/03) правопорушення, яке розглядаються, має ознаки, притаманні «кримінальному обвинуваченню» у значенні статті 6 Конвенції, що вимагає дотримання стороною обвинувачення, яку в цій справі представляє автор протоколу про адміністративне порушення, відповідного доказового забезпечення, що передбачає такий рівень доказування, який не залишає жодних розумних сумнівів щодо доведеності вини обвинуваченого.

У відповідності до положень ст.62 Конституції України обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Згідно ст.7 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

Згідно з вимогами ст.280 КУпАП, суд при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до статті 252 КУпАП, суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Відповідно до п.1 ч.1 ст.247, п.3 ч.1 ст.284 КУпАП, провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за відсутністю складу адміністративного правопорушення.

На підставі викладеного вище, оцінивши докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, приходжу до висновку про недоведеність складу адміністративного правопорушення, вчиненого ОСОБА_1 05 червня 2021 року за ч.2 ст.172-15 КУпАП, а тому провадження у справі підлягає закриттю.

Керуючись ст.280, 284 КУпАП, суддя,-

П О С Т А Н О В И В:

Провадження по справі про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч.2 ст.172-15 КУпАП України закрити внаслідок відсутності складу адміністративного правопорушення.

На постанову протягом десяти днів з моменту її винесення може бути подана апеляційна скарга до Донецького апеляційного суду через Іллічівський райсуд м.Маріуполя.

Суддя: Ю. О. Матвєєва