Справа № 503/1911/20
Провадження №3/503/16/21
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12 березня 2021 року Кодимський районний суд Одеської області в складі:

головуючого-судді Вороненко Д.В.,

за участю секретаря судового засідання Вдовиченко В.О.,

особи, яка притягається до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 ,

захисника адвоката Покиньбороди М.П.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Кодима матеріали справи про адміністративне правопорушення, які надійшли від Кодимського ВП Балтського ВП ГУНП в Одеській області про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , не працюючого, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 ,

за вчинення адміністративних правопорушень, передбачених ст. 173, 185 КУпАП,

встановив:

15 грудня 2020 року складено протокол про адміністративне правопорушення Серії ВАБ № 087410, згідно змісту якого 15.12.2020 року о 00.55 годині ОСОБА_1 , перебуваючи у стані алкогольного сп`яніння, що підтверджується протоколом медичного огляду № 165 від 15.12.2020 року, в м. Кодима на вул. Соборній, тобто в громадському місці, в присутності сторонніх осіб висловлювався грубою нецензурною лайкою, чим порушив громадський порядок та спокій громадян, своїми діями вчинив правопорушення, передбачене ст. 173 КУпАП.

Крім того, 15 грудня 2020 року складено протокол про адміністративне правопорушення Серії ВАБ № 187716, згідно змісту якого 15.12.2020 року о 00.55 годині ОСОБА_1 , в м. Кодима на вул. Соборній, перебуваючи у стані алкогольного сп`яніння, що підтверджується протоколом медичного огляду № 165 від 15.12.2020 року, виявив злісну непокору поліцейським при виконанні ними службових обов`язків, а саме: ображав поліцейських нецензурною лайкою, не реагував на зауваження, штовхав та хапав за формений одяг, своїми діями вчинив правопорушення, передбачене ст. 185 КУпАП.

В судовому засіданні ОСОБА_1 заперечував вчинення вище вказаних правопорушень.

Захисник ОСОБА_1 адвокат Покиньборода М.П. в судовому засіданні просив закрити провадження по справам про адміністративні правопорушення за відсутністю складу адміністративних правопорушень в діях свого підзахисного, оскільки останній не вчиняв згаданих вище правопорушень. Так зазначав, що в протоколи складені з порушенням вимог, оскільки не містять підписів свідків.

Вислухавши особу, яка притягається до адміністративної відповідальності, його захисника, дослідивши матеріали справи, оцінивши докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю суд встановив наступні обставини.

Приймаючи до уваги, що справи про зазначенні адміністративні правопорушення відносно однієї особи та перебувають на розгляді одного судді, то вважаю необхідним на підставі ст. 36 КУпАП об`єднати їх в одне провадження.

В протоколах про адміністративні правопорушення Серії ВАБ № 087410 і Серії ВАБ № 187716 часом і місцем вчинення правопорушень зазначено 00.55 годину 15.12.2020 року на вул. Соборній в м. Кодима.

15.12.2020 року о 01:10 годині ОСОБА_1 був направлений старшим інспектором черговим Кодимського ВП ГУНП в Одеській області до КП «Кодимська центральна районна лікарня» для огляду на стан сп`яніння, що підтверджує зміст копії відповідного протоколу № 165 медичного огляду (а.с.4 у справі № 503/1911/20 та а.с.9 у справі № 503/1912/20).

15.12.2020 року о 01:15 годині ОСОБА_1 був оглянутий медпрацівником, про що також свідчить зміст копії відповідного протоколу № 165 медичного огляду (а.с.5, 27). При цьому, в даному медичному протоколі зазначено лише висновок про відмову від огляду, але не зазначено дані, які підлягають зазначенню в його пунктах 3-13, зокрема щодо зовнішнього вигляду обстежуваного, його поведінки, а також запаху алкоголю.

Зміст рапорту від 15.12.2020 року (а.с.4, 20) вказує на те, що 15.12.2020 року о 01:15 годині надійшло повідомлення зі служби 102, в якому повідомлено, що 15.12.2020 року о 01:12 годині за адресою: м. Кодима, вул. Соборна ОСОБА_1 порушив громадський порядок та при затриманні чинив опір працівникам поліції (штовхав, хапав за формений одяг, висловлювався на їх адресу нецензурною лайкою), внаслідок чого до нього було застосовано фізичну силу та спеціальні засоби у вигляді кайданок, а після цього доставлено до Кодимського ВП.

Згідно часу проставленого на відеозаписі з камери зовнішнього відео спостереження, фрагмент якого наданий суду на CD-R диску з назвою відеофайлу «WhatsApp Video 2020-12-17 at 10.12.22» (а.с.28), затримання ОСОБА_1 біля спецавтомобіля припаркованого біля будівлі Кодимського ВП Балтського ВП ГУНП в Одеській області розташованої на вул. Соборній в м. Кодима відбулось 15.12.2020 року о 01:37 годині та його примусове супроводження групою працівників поліції в напрямку головного входу до приміщення зазначеного вище відділення поліції. Суду не надано відомостей про невідповідність часу виставленого в системі відеофіксації дійсному часу проведення відеозйомки.

Однак, згідно витягу з Журналу обліку доставлених, відвідувачів та запрошених Кодимського ВП Балтського ВП ГУНП в Одеській області (а.с.81-83) ОСОБА_1 був доставлений для складення адміністративного протоколу 15.12.2020 року о 00.35 годині.

Висновки суду щодо вчинення правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП:

Відповідно до принципу «поза розумним сумнівом», зміст якого сформульований у п.43 рішення Європейського суду з прав людини у справі «Кобець проти України» від 14.02.2008 року, доказування, зокрема, має випливати із сукупності ознак чи неспростовних презумпцій, достатньо вагомих, чітких та узгоджених між собою, а за відсутності таких ознак не можна констатувати, що винуватість обвинуваченого доведено поза розумним сумнівом.

Таким чином стандарт доведення вини «поза розумним сумнівом» означає, що під час доведення винуватості особи не має залишатися жодного «розумного сумніву» в цьому, тоді як наявність такого «розумного сумніву» у винуватості особи є підставою для її виправдання. Недоведена вина прирівнюється до доведеної невинуватості.

У рішенні по справі «Барбера, Мессеге і Хабардо проти Іспанії» ЄСПЛ зазначив, що п. 2 статті 6 Конвенції вимагає, щоб при здійсненні своїх повноважень судді відійшли від упередженої думки, що обвинувачений вчинив злочинне діяння, так як обов`язок доведення цього лежить на обвинуваченні та будь-який сумнів трактується на користь обвинуваченого.

З огляду на вище викладене суд не вважає можливим покласти в основу обвинувачення лише письмові пояснення вказаних свідків, які не були допитані в судовому засіданні і пояснення яких мають вирішальне значення у даній справі.

Так, в рішенні від 21.07.2011 року у справі «Коробов проти України» ЄСПЛ висловив позицію, що суд має право обґрунтувати свої висновки лише доказами, що випливають зі співіснування достатньо переконливих, чітких і узгоджених між собою висновків чи схожих неспростовних презумпцій факту. Тобто таких, які не залишать місце сумнівам, оскільки наявність останніх не узгоджується зі стандартом доведення «поза розумним сумнівом».

Згідно ст. 62 Конституції України, особа вважається невинуватою у вчиненні злочину і не може бути піддана кримінальному покаранню, доки її вину не буде доведено в законному порядку і встановлено обвинувальним вироком суду. Ніхто незобов`язаний доводити свою невинуватість у вчиненні злочину. Обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Захисником під час судового розгляду було заявлено клопотання про допит свідків, які залучались поліцією при оформленні матеріалів про адміністративні правопорушення, зокрема свідків ОСОБА_2 і ОСОБА_3 , які були очевидцями правопорушення , передбаченого ст. 173 КУпАП. Дане клопотання було задоволене судом та вжито заходів для виклику відповідних свідків для допиту. Проте органом поліції не було забезпечено явку в судове засідання свідків, які засвідчували вчинення правопорушень, зокрема передбаченого ст. 173 КУпАП.

Відповідно до пункту «d» ч.3 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожний обвинувачений у вчиненні кримінального правопорушення має право допитувати свідків обвинувачення або вимагати, щоб їх допитали.

Таким чином суд з урахуванням наявності наведених вище суперечностей у об`єктивній стороні правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, та за умови неможливості дослідити покази свідків під час їх допиту на стадії судового розгляду, вважає, що матеріали справ про адміністративні правопорушення не містять обсягу переконливих доказів на підставі яких суд мав би можливість дійти до неспростовного висновку про наявність в діянні особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, складу пред`явленого правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП. У зв`язку з чим провадження по справі підлягає закриттю внаслідок відсутності доказів (недоведеності) винуватості особи.

Висновки суду щодо вчинення правопорушення, передбаченого ст. 185 КУпАП:

Диспозиція статті 185 КУпАП передбачає адміністративну відповідальність за злісну непокору законномурозпорядженню або вимозі поліцейського при виконанні ним службових обов`язків, а також вчинення таких же дій щодо члена громадського формування з охорони громадського порядку і державного кордону або військовослужбовця у зв`язку з їх участю в охороні громадського порядку.

Так, дане правопорушення обов`язково передбачає наявність законної вимоги співробітника поліції, а в самому протоколі про адміністративне правопорушення повинні бути відображені які саме законні вимоги були висунуті працівниками поліції та які дії правопорушником були вчинені, що являють собою злісну непокору вказаним вимогам.

Відповідно до ст. 280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Наявність події правопорушення доводиться шляхом подання доказів.

Згідно ст. 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі або в режимі фотозйомки (відеозапису), які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху та паркування транспортних засобів, актом огляду та тимчасового затримання транспортного засобу, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу.

Відповідно до ст. 62 Конституції України, обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Оцінивши усі наявні у справі докази за своїм внутрішнім переконанням суд приходить до висновку, що в судовому засіданні не знайшло підтвердження вчинення ОСОБА_1 правопорушення, передбаченого статтею 185 КУпАП, оскільки вказане в протоколі про адміністративне правопорушення Серії ВАБ № 187716 від 15.12.2020 року зазначення щодо висловлювань нецензурною лайкою не реагуючи на зауваження не є ознакою, яка дозволяє кваліфікувати діяння особи за ст. 185 КУпАП, а є лише обставиною, що обтяжує відповідальність за адміністративне правопорушення, визначеною пунктом 1 ч.1 ст. 35 КУпАП. В свою чергу висловлювання нецензурною лайкою в громадському місці утворює склад адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП.

Також слід зазначити, що згідно положень КУпАП, розгляд справи про адміністративне правопорушення проводиться лише в межах обставин, викладених у протоколі про адміністративне правопорушення, при цьому суд не наділений повноваженнями самостійно змінювати фактичні обставини, викладені у протоколі про адміністративне правопорушення, доповнювати його чи уточнювати.

Вказані вимоги закону також узгоджуються з усталеною практикою Європейського суду з прав людини, яку національні суди повинні враховувати при здійсненні правосуддя.

Відповідно до рішень Європейського суду з прав людини («Малофеєв проти Росії» та «Карелін проти Росії»), у випадку, коли викладена в протоколі фабула адміністративного правопорушення не відображає всіх істотних ознак складу правопорушення, суд не має права самостійно редагувати її, а так само не може відшукувати докази на користь обвинувачення, оскільки це становитиме порушення права на захист (особа не може належним чином підготуватися до захисту) та принципу рівності сторін процесу. У такому випадку справа про адміністративне правопорушення має бути закрита у зв`язку з відсутністю складу правопорушення.

Таким чином, у даному випадку не встановлена обов`язкова ознака об`єктивної сторони складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 185 КУпАП - вчинення ОСОБА_1 саме злісної непокори законній вимозі поліцейського.

Водночас ознаки «штовхання» і «чіпляння за формений одяг» самі по собі не утворюють об`єктивну сторону правопорушення, передбаченого ст. 185 КУпАП, без законної вимоги поліцейського і її невиконання особою.

Згідно з п.1 ч. 1 ст. 247 КУпАП, провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю у разі відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

У зв`язку з вище викладеним суд вважає необхідним закрити провадження у справі за відсутністю складу адміністративних правопорушень, передбачених ст. 173, 185 КУпАП.

Керуючись ст. 173, 185, 247, 251, 252, 280, 283, 284 КУпАП, суд

постановив:

Закрити провадження по справі про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за ст. 173, 185 КУпАП у зв`язку з відсутністю в його діях складів зазначених адміністративних правопорушень.

Постанова може бути оскаржена до Одеського апеляційного суду, через Кодимський районний суд Одеської області, протягом десяти днів з дня її винесення.

Суддя Д.В. Вороненко