Справа № 526/1741/20
Провадження № 3/526/14/2021
П О С Т А Н О В А

іменем України

22 лютого 2021 року Гадяцький районний суд Полтавської області в складі:

головуючого Киричка С.А.

з участю секретаря Широколави О.В.

прокурора Гриня В.О.

захисника Жаги Е.Г.

особи, яка притягується до

адміністративної відповідальності ОСОБА_1

розглянувши у відкритому судовому засіданні справу про адміністративне правопорушення відносно

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , проживаючої АДРЕСА_1 ,

за ч.2 ст. 172-6 КУпАП,-

встановив:

29.09.2020 року до Гадяцького районного суду Полтавської області, надійшли матеріали справи про адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією за ч. 2 ст. 172-6 КУпАП відносно ОСОБА_1 .

У протоколі №47-01/99/20 про адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією, за ч.2 ст.1726 КУпАП, складеного 23.09.2020 року головним спеціалістом відділу контролю за своєчасністю подання декларацій Управління проведення спеціальних перевірок та моніторингу способу життя Національного агентства з питань запобігання корупції Диптаном Сергієм вказано, що ОСОБА_1 , перебуваючи на посаді начальника управління агропромислового та економічного розвитку Гадяцької райдержадміністрації, яка відносться до 6 рангу державної служби категорії «Б» та являючись, згідно п.п. «в» п.1 ч.1 ст.3 Закону України «Про запобігання корупції», примітки до статті 1726 КУпАП, суб`єктом відповідальності, на якого поширюється дія Закону України «Про запобігання корупції», в порушення частини 2 ст. 52 ЗУ «Про запобігання корупції», після отримання 01.02.2019 року доходу у негрошовій формі на суму 312 000,00 грн., що перевищує 50 прожиткових мінімумів , встановлених для працездатних осіб на 1 січня 2019 року, в порушення десятиденного строку, несвоєчасно, а саме 05.03.2020 року подала на офіційний веб-сайт Національного агентства з питань запобігання корупції повідомлення про суттєві зміни у майновому стані, чим вчинила адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією, відповідальність за яке передбачена частиною 2 статті 172-6 КУпАП.

ОСОБА_1 свою вину у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 172-6 КУпАП не визнала з тих підстав, що умислу приховувати отримання нею 01.02.2019 року доходу у не грошовій формі, а саме: подарунку квартири по договору дарування від 01.02.2019 року від батька ОСОБА_2 на суму 312 000,00 грн. вона не мала. Своєчасно не внесла відомості про суттєві зміни у майновому стані на офіційний веб-сайт Національного агентства з питань запобігання корупції в зв`язку з тим, що не мала документів про оцінку вказаного майна.

Захисник Жага Е.Г. просив суд закрити провадження в адміністративній справі у зв`язку із закінченням на момент розгляду справи строків накладення адміністративного стягнення, передбачених ст. 38 КУпАП.

Прокурор Гринь В. О. у судовому засіданні обставини, викладені у протоколі про вчинення адміністративного правопорушення підтримав, зазначив про наявність в діях ОСОБА_1 ознак діяння, передбаченого ч. 2 ст. 172-6 КУпАП.

Заслухавши учасників процесу, дослідивши матеріали справи, суд дійшов наступного висновку.

Розпорядженням голови Гадяцької районної державної адміністрації Полтавської області Матюшенка О. від 28.02.2017 року ОСОБА_1 призначена на посаду начальника управління агропромислового та економічного розвитку Гадяцької райдержадміністрації, і їй присвоєно 6 ранг державного службовця ( категорія «Б»).

Згідно примітки до ст. 50 Закону України « Про запобігання корупції», особи посади яких належать до посад державної служби категорії «Б» відносяться до службових осіб, які займають відповідальне та особливо відповідальне становище.

Частиною 2 статті 172-6 КУпАП передбачено адміністративну відповідальність, зокрема за неповідомлення про суттєві зміни у майновому стані.

Так, відповідно до ч. 2 ст.52 Закону України "Прозапобігання корупції" в редакції, що діяла на час вчинення адміністративного правопорушення, у разі суттєвої зміни у майновому стані суб`єкта декларування, а саме отримання ним доходу, придбання майна на суму, яка перевищує 50 прожиткових мінімумів, встановлених для працездатних осіб на 1 січня відповідного року, зазначений суб`єкт у десятиденний строк з моменту отримання доходу або придбання майна зобов`язаний письмово повідомити про це Національне агентство. Зазначена інформація вноситься до Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, та оприлюднюється на офіційному веб-сайті Національного агентства.

Згідно Закону України «Про Державний бюджет України на 2019 рік», прожитковий мінімум працездатних осіб з 1 січня 2019 року становив 1921 грн. Таким чином, станом на 1 січня 2019 року 50 прожиткових мінімумів встановлених для працездатних осіб дорівнювало 96 050 грн.

Так, відповідно до п.п. «в» п.1 ч.1 статті 3 Закону України «Про запобігання корупції» , примітки ст. 50 Закону України «Про запобігання корупції», примітки до статті 1726 КУпАП, ОСОБА_1 як службова особа, яка займає відповідальне та особливо відповідальне становище є суб`єктом відповідальності за правопорушення, пов`язані з корупцією.

Згідно інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та реєстру прав власності на нерухоме майно від 05.06.2020 року , ОСОБА_1 отримала у власність квартиру АДРЕСА_2 на підставі договору дарування від 01.02.2019 року , посвідченого приватним нотаріусом Гадяцького районного нотаріального округу Ямпольською С.М.. Вартість вказаної квартири, відповідно до договору дарування становить 312 000 грн.

Таким чином, будучи суб`єктом відповідальності за корупційні правопорушення, ОСОБА_1 отримавши 01.02.2019 року дохід у не грошовій формі на суму 312 000,00 грн., що перевищує 50 прожиткових мінімумів , встановлених для працездатних осіб на 1 січня 2019 року не повідомила НАЗК про суттєві зміни в майновому стані у десятиденний строк з моменту придбання майна із внесенням відповідної інформації до Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, що оприлюднюється на офіційному веб-сайті Національного агентства, а саме до 00 год. 00 хв. 12.02.2019 року, чим вчинила адміністративне правопорушення, передбачене ч.2 ст.172-6 КУпАП.

Таким чином, суд дійшов висновку про те, що у своїй сукупності надані докази підтверджують факт вчинення ОСОБА_1 адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.172-6 КУпАП.

Відповідно до постанови Пленуму ВСУ«Про практику розгляду судами справ про корупційні діяння та інші правопорушення, пов`язані з корупцією» № 13 для своєчасного, всебічного, повного та об`єктивного дослідження обставин справи судам необхідно звертати увагу на роз`яснення в кожній справі таких питань, зокрема чи не закінчилися на момент розгляду справи строки, передбачені ст.38 КУпАП.

У протоколі про адміністративне правопорушення вказано день виявлення правопорушення дата складання протоколу, а саме 23.09.2020 року.

Відповідно до ч. 4 ст. 38 КУпАП, адміністративне стягнення за вчинення правопорушення, пов`язаного з корупцією, а також правопорушень, передбачених статтями 212-15, 212-21 цього Кодексу, може бути накладено протягом шести місяців з дня його виявлення, але не пізніше двох років з дня його вчинення.

З даної норми вбачається, що строк накладення стягнення за вчинення правопорушення, пов`язаного з корупцією, має відраховуватися з дня його виявлення.

При цьому дату складання протоколу неможливо вважати датою виявлення правопорушення, оскільки складання протоколу це остаточний, завершальний етап складання процесуального документу на підставі раніше виявлений фактів щодо встановлених порушень, які підпадають під встановлені заборони встановлені законодавством у сфері боротьби з корупцією.

При цьому слід звернути увагу на те, що діючим законодавством чітко не визначено, який момент слід розуміти під виявленням правопорушення.

Згідно з вимогами ст.17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» від 23 лютого 2006 року, суди застосовують рішення Європейського суду з прав людини як джерело права.

Європейський суд з прав людини неодноразово звертав увагу на недосконалість чинного законодавства України і необхідність дотримуватися принципу правової визначеності. Вказане ЄСПЛ зокрема висловлює у рішеннях «Єлоєв проти України» від 06 листопада 2008 року, «Фельдман проти України» від 08 квітня 2010 року, «Харченко проти України» від 10 лютого 2011 року, тощо.

Рішенням Європейського суду з прав людини від 14 жовтня 2010 року у справі «Щокін проти України» визначено концепцію якості закону, з вимогою, щоб він був доступним для зацікавлених осіб, чітким та передбачуваним у своєму застосуванні. Відсутність в національному законодавстві необхідної чіткості та точності, які передбачали можливість різного тлумачення такого питання, порушує вимогу «якості закону». В разі, коли національне законодавство припустило неоднозначне або множинне тлумачення прав та обов`язків осіб, національні органи зобов`язані застосовувати найбільш сприятливий для осіб підхід. Тобто вирішення колізій у законодавстві завжди тлумачиться на користь особи.

Зволікання, як з проведенням ефективної перевірки так і зі складенням протоколу про вчинення адміністративного правопорушення, не може бути підставою для штучного подовження строків, визначених у ст.38 КУпАП.

Для визначення початку перебігу строку давності притягнення особи до адміністративної відповідальності за адміністративні правопорушення, пов`язане з корупцією, важливу роль відіграють як день вчинення, так і день виявлення правопорушення. Будь-якого продовження перебігу строків накладення адміністративних стягнень законом непередбачено, тому в разі їх закінчення провадження у справі закривається.

Суд не погоджується з тим, що датою виявлення правопорушення, вчиненого ОСОБА_1 є 23.09.2020 року, оскільки в матеріалах справи наявне повідомлення Гадяцької районної державної адміністрації Полтавської області від 10.03.2020 року, адресоване Національному агентству з питань запобігання корупції щодо неподання чи несвоєчасного подання декларації ОСОБА_1 , як особою, уповноваженою на виконання функції держави або місцевого самоврядування, яке Національне Національному агентству з питань запобігання корупції отримало 16.03.2020 року.

На переконання суду саме 16.03.2020 року і є датою виявлення адміністративного правопорушення, і саме з цієї дати органу, який складав протокол, вже було достеменно відомо про вчинення ОСОБА_1 адміністративного правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 172-6 КУпАП, тому станом на 22 лютого 2021 року закінчився строк накладення на ОСОБА_1 адміністративного стягнення в розумінні статті 38 КУпАП. Окрім того, з моменту вчинення правопорушення, а саме з 12.02.2019 року пройшов строк, який перевищує 2-річний строк з дня вчинення правопорушення, який передбачений ст.38 КУпАП.

Враховуючи, що на момент розгляду справи закінчився строк накладення адміністративного стягнення, згідно п. 7 ч.1 ст.247 КУпАП провадження по справі підлягає закриттю.

Керуючись ст.ст. 38, 247, 283, 284, 285, 287 КУпАП,

постановив:

Провадження у справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 за ч.2 ст. 172-6 Кодексу України про адміністративні правопорушення - закрити на підставі п.7 ч. 1 ст. 247 КУпАП у зв`язку з закінченням строків накладення адміністративного стягнення.

Постанова може бути оскаржена до Полтавського апеляційного суду через Гадяцький районний суд Полтавської області протягом десяти днів з дня її винесення.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Повний текст постанови складено 25.02.2021 року.

Суддя: С. А. Киричок