Код суду 233 № 233/3174/21
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14 липня 2021 року м.Костянтинівка

Суддя Костянтинівського міськрайонного суду Донецької області Кожевник О.А.,за участю особи, яка притягається до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , розглянувши матеріал про адміністративне правопорушення, який надійшов з Головного управління ДПС у Донецькій області, стосовно:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженець м. Домаск Сірії, фізичної особи-підприємця, з середньо-спеціальною освітою, одруженого, який має на утриманні двох неповнолітніх дітей, проживає за адресою: АДРЕСА_1 , зареєстрований за адресою: АДРЕСА_2 , раніше до адміністративної відповідальності не притягувався,

за ч. 1 ст.163-4 КУпАП, якому роз`яснені права за ст.ст. 10, 63 Конституції України, ст. 268 КУпАП.-

В С Т А Н О В И В:

12 травня 2021 року о 13 годині 40 хвилин фізична особа - підприємець ОСОБА_1 вчинив правопорушення: несвоєчасне подання Податкового розрахунку сум доходу, нарахованого (сплаченого) на користь платників податків фізичних осіб, і сум утриманого з них податку, а також сум нарахованого єдиного внеску за І квартал 2021 року, кінцевий термін подання 11 травня 2021 року фактично поданий 12 травня 2021 року, чим порушив п. 2.1 розділу ІІ та «Порядку заповнення та подання податковими агентами Податкового розрахунку сум доходу, нарахованого (сплаченого) на користь фізичних осіб, і сум утриманого з них податку» Наказу № 4 від 13 січня 2015 року, за що передбачена відповідальність ч. 1 ст. 163-4 КУпАП.

У судовому засіданні ОСОБА_1 пояснив, що особисто він питаннями відправки звіту не займався, за це відповідає бухгалтер. Додав, що є фізичною-особою підприємцем з 2010 року та жодних питань щодо звітності не виникало, це перший раз.

Вислухавши ОСОБА_1 , дослідивши матеріали справи про адміністративне правопорушення, доходжу наступного висновку.

Диспозицією ч. 1 ст. 163-4 КУпАП встановлена адміністративна відповідальність за неутримання або неперерахування до бюджету сум податку на доходи фізичних осіб при виплаті фізичній особі доходів, перерахування податку на доходи фізичних осіб за рахунок коштів підприємств, установ і організацій (крім випадків, коли таке перерахування дозволено законодавством), неповідомлення або несвоєчасне повідомлення державним податковим інспекціям за встановленою формою відомостей про доходи громадян.

Відповідно до ч. 1 п. 49.4 ст. 49 Податкового кодексу України від 02.12.2010 року № 2755-VI (із змінами та доповненнями) платники податків, що належать до великих та середніх підприємств, подають податкові декларації контролюючому органу в електронній формі з дотриманням вимог законів України «Про електронні документи та електронний документообіг» та «Про електронні довірчі послуги».

Згідно із п.2 р.2 Порядку обміну електронними документами з контролюючими органами, затвердженого Наказом Міністерства фінансів України 06.06.2017 № 557, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 03 серпня 2017 року за № 959/30827 (надалі - Порядок), автор створює електронні документи у строки та відповідно до порядку, що визначені законодавством для відповідних документів в електронному та паперовому вигляді, із зазначенням всіх обов`язкових реквізитів та з використанням засобу кваліфікованого електронного підпису чи печатки, керуючись цим Порядком, а також Договором (крім фізичних осіб, які не є самозайнятими особами).

Перша квитанція надсилається автору електронного документа протягом двох годин з часу його отримання контролюючим органом, в іншому разі - протягом перших двох годин наступного операційного дня.

Згідно з п. 8, 9, 10 розділу 2 вищевказаного положення у першій квитанції, що формується за результатами автоматизованої перевірки, зазначеної у пункті 7 цього розділу, повідомляється про результати такої перевірки. У разі негативних результатів автоматизованої перевірки у першій квитанції повідомляється про неприйняття електронного документа із зазначенням причин, у такому випадку друга квитанція не формується. На першу квитанцію накладається печатка контролюючого органу, здійснюється її шифрування та надсилання автору електронного документа. Другий примірник першої квитанції в електронному вигляді зберігається в контролюючому органі.

Якщо автору протягом встановленого строку після відправки електронного документа не надійшла перша квитанція, електронний документ вважається не одержаним адресатом.

Не пізніше наступного робочого дня з моменту формування першої квитанції, якщо інше не встановлено нормативно-правовими актами та цим Порядком, формується друга квитанція.

Друга квитанція є підтвердженням про прийняття (реєстрацію) або повідомленням про неприйняття в контролюючому органі електронного документа. В другій квитанції зазначаються реквізити прийнятого (зареєстрованого) або неприйнятого (із зазначенням причини) електронного документа, результати обробки в контролюючому органі (дата та час прийняття (реєстрації) або неприйняття, реєстраційний номер, дані про автора та підписувача (підписувачів) електронного документа та автора квитанції).

На другу квитанцію накладається печатка відповідного контролюючого органу, здійснюється її шифрування та надсилання автору електронного документа. Другий примірник другої квитанції зберігається в контролюючому органі.

У разі наявності другої квитанції про прийняття електронного документа датою та часом прийняття (реєстрації) електронного документа контролюючим органом вважаються дата та час, зафіксовані у першій квитанції.

З огляду на вищенаведене слід вважати часом подання звіту дату визначену в першій квитанції.

Вина ОСОБА_1 у вчиненні вказаного адміністративного правопорушення підтверджується матеріалами справи, а саме:

- інформацією зазначеною в протоколі про адміністративне правопорушення № 9352/05-99-24-08 від 08 червня 2021 року;

- копією акту про результати камеральної перевірки Податкового розрахунку сум доходу, нарахованого (сплаченого) на користь платників податків фізичних осіб, і сум утриманого з них податку, а також сум нарахованого єдиного внеску від 08 червня 2021 року, відповідно до якого встановлено порушення п. 2.1 розділу ІІ Порядку заповнення та подання податковими агентами Податкового розрахунку сум доходу, нарахованого (сплаченого) на користь фізичних осіб, і сум утриманого з них податку, затвердженого Наказом Міністерства фінансів України від 13 січня 2015 року № 4 (зареєстровано в Мністерстві юстиції України 15.12.2015 за № 773) в частині несвоєчасного подання Податкового розрахунку сум доходу, нарахованого (сплаченого) на користь платників податків фізичних осіб, і сум утриманого з них податку, а також сум нарахованого єдиного внеску за І квартал 2021 року.

Як вбачається з квитанції №1 платника податків ОСОБА_1 податковий розрахунок сум доходу, нарахованого (сплаченого) на користь платників-фізичних осіб, і сум утриманого з них податку, а також сум нарахованого єдиного внеску за 1 квартал 2021 року доставлено до Державної податкової служби України 12 травня 2021 року о 00:12:49, тобто через 12 хвилин після граничного терміну подання звітності за звітний період.

Оцінивши досліджені в судовому засіданні докази з точки зору належності, допустимості, достовірності, вважаю, що в діях ОСОБА_1 вбачається склад адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 163-4 КУпАП несвоєчасне повідомлення державним податковим інспекціям за встановленою формою відомостей про доходи громадян.

Відповідно до ст. 33 КУпАП при накладенні адміністративного стягнення на правопорушника, враховується характер вчиненого правопорушення, особа порушника, ступінь його вини, майновий стан, обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність.

Відповідно до ст. 22 КУпАП, при малозначності вчиненого адміністративного правопорушення орган (посадова особа), уповноважений вирішувати справу, може звільнити порушника від адміністративної відповідальності і обмежитись усним зауваженням.

Усне зауваження може бути зроблено лише за малозначне правопорушення. Законодавство не містить їх переліку або вказівок на ознаки, що дозволяють судити про малозначність провини. Очевидно, це такі адміністративні правопорушення, які не становлять великої суспільної шкідливості й не завдають значних збитків державним або суспільним інтересам або безпосередньо громадянам. Установлення в законі такого заходу впливу, як усне зауваження, дає змогу говорити про невідворотність реагування на кожне правопорушення, зокрема й малозначне.

За умови того, що вчинене ОСОБА_1 правопорушення не мало істотних негативних наслідків, відсутні обставини, що обтяжують відповідальність, враховуючи особу ОСОБА_1 , вважаю за необхідне звільнити ОСОБА_1 від адміністративної відповідальності на підставі ст. 22 КУпАП, у зв`язку з малозначністю адміністративного правопорушення, обмежившись оголошенням йому усного зауваження.

На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 22, 33, 163-4, 280, 283 КУпАП, суддя, -

П О С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , визнати винним у вчиненні адміністративного правопорушення передбаченого ч. 1 ст. 163-4 КУпАП.

На підставі ст. 22 КУпАП звільнити ОСОБА_1 від адміністративної відповідальності за ч. 1 ст. 163-4 КУпАП в силу малозначності скоєного і обмежитись усним зауваженням, провадження по справі закрити.

Постанова може бути оскаржена протягом десяти днів з дня винесення постанови особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником, а також прокурором у випадках, передбачених ч. 5 ст. 7 та ч. 1 ст. 287 КУпАП. Апеляційна скарга подається до Донецького апеляційного суду через Костянтинівський міськрайонний суд Донецької області.

Суддя О.А. Кожевник