Номер провадження: 33/813/93/21
Головуючий у першій інстанції Гранін В.Л.
Доповідач Цюра Т. В.
ОДЕСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16.02.2021 року м. Одеса

Одеський апеляційний суд у складі:

Судді Цюри Т.В.,

За участю секретаря судового засідання: Лопотан В.І.,

розглянувши матеріали адміністративної справи за апеляційною скаргою Одеської митниці Держмитсужби на постанову Малиновського районного суду м.Одеси від 19 листопада 2020 року про закриття провадження по справі відносно громадянина Німеччини ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за ч. 1 ст. 471 МК

В С Т А Н О В И В:

В протоколі від 17.08.2020 року, про порушення митних правил №0831/50000/20 відносно громадянина Німеччини ОСОБА_1 )зазначено про скоєння правопорушення з ознаками передбаченими ч.1 ст. 471 МК України - порушення порядку проходження митного контролю в зонах (коридорах) спрощеного митного контролю.

17.08.2020 о 10.50 у оглядовому залі «Відліт» Міжнародного аеропорту «Одеса» в зоні діяльності відділу митного оформлення № 1 митного поста «Одеса- аеропорт» Одеської митниці Держмитслужби, проходив митний контроль, гр. Німеччини ОСОБА_2 ) ОСОБА_3 ( ОСОБА_4 )i, який вилітав з України літаком В-738 б/н НОМЕР_1 , рейс №6926 Авіакомпанія «Райанеир», сполученням «Одеса-Берлін».

Формою проходження митного контролю гр. Німеччини ОСОБА_2 ) обрав проходження через зону (коридор) спрощеного митного контролю («зелений коридор»), що належним чином інформаційно обладнана, тим самим шляхом вчинення дій заявив про відсутність у нього товарів, які під час переміщення через митний кордон України громадянами підлягають обов`язковому письмовому декларуванню, а також на переміщення яких через митний кордон України встановлено заборони або обмеження.

Після перетину, гр. Німеччини ОСОБА_2 ) зеленої лінії, що позначає закінчення «зеленого» коридору, на вимогу інспектора митниці пред`явити наявні у нього валютні цінності гр. Німеччини ОСОБА_5 власноручно надав готівку в розмірі 10600 євро, яка знаходилась в його сумці. Митну декларацію щодо транскордонного переміщення валюти в еквіваленті понад 10 000 євро, гр. Німеччини ОСОБА_2 ) до митного контролю не надавав.

Своїми діями гр. Німеччини ОСОБА_2 порушив встановлений порядок проходження митного контролю в зонах (коридорах) спрощеного митного контролю, оскільки він формою проходження митного контролю обрав проходження через таку зону (коридор), та не задекларував у встановленому порядку наявні готівкові кошти в сумі 600 Євро, що передбачено ст. 8 ЗУ «Про валюту і валютні операції» від 21.06.2018 року №2473 VIII.

За даним фактом співробітниками митниці, у відношенні гр. Німеччини ОСОБА_1 ) складено протокол про порушення митних правил № 0831/50000/20 від 17.08.2020 року, за ст. 471 МК.

Постановою Малиновського районного суду м.Одеси від 19 листопада 2020 рокупровадження по справі відносно громадянина Німеччини ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за ч. 1 ст. 471 МК закрито на підставі п. 1 ч. 1 ст. 247 КпАП, в зв`язку з відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення.

Зобов`язано Одеську митницю Держмитслужби /м. Одеса, вул. Івана та Юрія Лип, 21-а/ вилучені гроші, у сумі 600 (шістсот) Євро, згідно протоколу про порушення митних правил № 0831/50000/20 від 17.08.2020 року, повернути власнику або володільцю чи уповноваженій ними особі.

ОСОБА_6 1700 грн. сплачених ним в рахунок сплати штрафу по квитанції від 18.08.2020 року Одеській митниці Держмитслужби.

Не погоджуючись із вказаною постановою суду, Одеська митниця Держмитсужби подала апеляційну скаргу, у якій посилаючись на її незаконність та необґрунтованість, просить суд постанову Малиновського районного суду м.Одеси від 19 листопада 2020 року скасувати та прийняти нову постанову, якою гр. Німеччини ОСОБА_7 визнати винним у вчиненні ним порушення митних правил, передбаченого ст. 471 Митного Кодексу України та накласти на нього адміністративне стягнення у вигляді штрафу розміром 100 неоподаткованих мінімумів доходів громадян з конфіскацією товарів безпосередніх предметів порушення митних правил валюти у кількості 600 євро.

В судове засідання суду апеляційної інстанції, призначене на 16.02.2021 року, сторони не з`явилися, однак 16.02.2021 року на електрону пошту апеляційного суду надійшло клопотання від представника Одеської митниці Держмитслужби Цуркан Н.В., у якій остання просила суд перенести судове засідання на іншу дату та час, у зв`язку із прийняттям участі в судовому засіданні в Малиновському районному суді м.Одеси по іншим справам.

Так, згідно ч. 4 ст. 526 МК України справа про порушення митних правил може бути розглянута за відсутності особи, яка притягується до адміністративної відповідальності за це правопорушення, лише у випадках, якщо є дані про своєчасне її сповіщення про місце і час розгляду справи і якщо від неї не надійшло клопотання про перенесення розгляду справи.

Виходячи з вищезазначеного та вимог ст. 294 КУпАП, щодо строків перегляду постанови, апеляційний суд приходить до висновку про розгляд справи за наявними матеріалами справи.

Перевіривши доводи скарги, дослідивши матеріали адміністративного провадження, суд апеляційної інстанції дійшов висновку, що апеляційна скарга підлягає частковому задоволенню з наступних підстав.

Закриваючи провадження у справі на підставі п.1 ч.1 ст. 247 КУпАП, в зв`язку з відсутністю в діях ОСОБА_1 )складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст.471 МК України, суд першої інстанції в основу своїх висновків поклав судження про те, що валюта не є предметом правопорушення передбаченого п.1 ч.1 ст. 247 КУпАП, і переміщення валюти «зеленим коридором» не підпадає під ознаки правопорушення, відповідальність за яке встановлена п.1 ч.1 ст. 247 КУпАП.

Суд в своїй постанові від 19 листопада 2020 року, зокрема, зазначив:

- норми Закону України «Про валюту і валютні операції» від 21.06.2018 року №2473 VIII суттєво вплинули на правовідносини, що регулюються Митним Кодексом України, в тому числі і на державну митну політику, що фактично призводить до зміни класифікації видів правопорушень у сфері митної справи;

- вдаючись до аналізу нових норм, можливо зрозуміти, що Закон № 2473-VIII від 21.06.2018 року по новому регулює відносини у сфері здійснення валютних операцій, валютного регулювання та валютного нагляду, права та обов`язки суб`єктів валютних операцій і уповноважених установ та встановлює відповідальність за порушення ними валютного законодавства;

- Митний Кодекс України жодних обмежень та заборон на застосування будь-яких інших Законів у сфері державної митної політики не встановлює. Більше того, частина 3 статті 7 МК України визначає регулювання таких відносин не тільки Митним Кодексом України, але і іншими законами України;

- переходячи до положень Закону № 2473-VIII, суд вважав за необхідне підкреслити, що зазначеним законом дії, які здійснив ОСОБА_2 ), визначаються як валютна операція у вигляді транскордонного переміщення валютних цінностей. Саме поняття транскордонне переміщення валютних цінностей, визначається, як ввезення, пересилання на митну територію України, вивезення, пересилання з митної території України або транзит через митну територію України банківських металів, готівкової валюти - пункт 12 статті 1 зазначеного Закону№ 2473-VIII;

- статті 4, 8 Закону № 2473-VIII встановлюють положення, що направлені, по-перше, на свободу волевиявлення у здійсненні валютних операцій, в тому числі під час транскордонного переміщення, по-друге, законодавче обмеження суми для такого переміщення, яка дорівнює або перевищує еквівалент 10 тисяч євро за офіційним курсом валют з обов`язковим письмовим декларуванням митним органам;

- зазначений Закон № 2473-VIII встановлює гарантії кожній особі для вільного здійснення валютних операцій. Не може бути будь-яких обмежень щодо таких операцій, окрім випадків, забезпечення національної безпеки, запобігання та протидії легалізації (відмиванню) доходів, одержаних злочинним шляхом, або фінансування тероризму чи фінансуванню розповсюдження зброї масового знищення, виконання взятих Україною зобов`язань за міжнародними договорами, а також випадків запровадження Національним банком України заходів захисту. Крім того, ОСОБА_2 )надав документи, відповідно до яких, ці гроші є його заробітною платою та отримані в установленому законом порядку. А тому, навіть за рішенням Європейського суду з прав людини від 11.07.2019 року по справі «Садоча проти України», вони не підлягають конфіскації;

- стаття 14 Закону № 2473-VIII, окремо встановлює види відповідальності за порушення вимог валютного законодавства. Серед інших видів та суб`єктів такої відповідальності, пункт 4 встановлює відповідальність для фізичних осіб, посадових осіб уповноважених установ, посадових осіб юридичних осіб заходи впливу у вигляді штрафів, передбачені Кодексом України про адміністративні правопорушення;

- порядок застосування заходів впливу до фізичних осіб, посадових осіб уповноважених установ, посадових осіб юридичних осіб визначається Кодексом України про адміністративні правопорушення - частина 1 статті 15 Закону № 2473-VIII;

- застосовуючи положення вказаного Закону № 2473-VIII, суд встановив, що дії гр. Німеччини ОСОБА_1 )визначені співробітниками митниці як порушення, повинні бути визначені як дії особи, направлені на транскордонне переміщення валютних цінностей. Гарантіями свободи при здійсненні валютних операцій для нього повинно бути відсутність обмежень у здійсненні подібних операцій. ОСОБА_8 ) 10600 Євро, без обов`язкового письмового декларування, за певних умов може бути визначено порушенням транскордонного переміщення валютних цінностей. Разом з тим, реакція держави на таке порушення, по-перше, повинна бути здійснена тільки в порядку Кодексу України про адміністративні правопорушення та, по-друге, лише за правопорушення (вид правопорушення), що перебачено Кодексом України про адміністративні правопорушення;

- приймаючи таке рішення, суд враховував вимоги частини 3 статті 3 Закону, відповідно до яких, у разі, якщо положення інших законів суперечать положенням цього Закону № 2473-VIII, застосовуються його положення;

- підводячи підсумки під досліджених фактів та вимог законів, суд вважав, що співробітники митниці помилково кваліфікували дії гр. Німеччини ОСОБА_1 ) за ст. 471 МК, оскільки відносини державної митної політики у сфері валютних операцій суттєво змінились, та в теперішній час регулюються за іншими правилами іншим Кодексом України.

Тому , суд першої інстанції дійшов висновку про закриття провадження у справі на підставі ч. 1 ст. 247 КУпАП за відсутністю складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 471 МК України.

Суд першої інстанції в постанові від 19 листопада 2020 року зазначив, що такий висновок суду повністю відповідає судовій практиці, що має місце на теренах Одеської області, а саме в постанові Одеського апеляційного суду від 05.10.2020 року (провадження № 33/813/1174/20, справа місцевого суду № 521/13037/20).

З такими висновками суду першої інстанції, що направлені на кардинальну зміну правовідносин, які регулюються Митним Кодексом України, в тому числі з питань порушення порядку проходження спрощеного митного контролю з переміщенням валюти в розмірах, що не підлягають обмеженню, і утворення нової правозастосовчої практики до цих правовідносин, погодитись неможливо, оскільки зазначене спотворює суть регулятивної діяльності держави в сфері митних правовідносин.

Так, Митний Кодекс України передбачає:

Стаття 197. Обмеження щодо переміщення окремих товарів через митний кордон України

«… Порядок переміщення через митний кордон України валютних цінностей встановлюється Національним банком України…».

Стаття 466. Забезпечення законності у разі застосування стягнень до порушників митних правил

«Стягнення за порушення митних правил не може бути застосовано інакше, як на підставі та в порядку, встановленому цим Кодексом та іншими законами України».

Стаття 511. Тимчасове вилучення товарів, транспортних засобів і документів

«Товари, що є безпосередніми предметами порушення митних правил, ... вилучаються ...».

Стаття 471. Порушення порядку проходження митного контролю в зонах (коридорах) спрощеного митного контролю

Порушення встановленого цим Кодексом порядку проходження митного контролю в зонах (коридорах) спрощеного митного контролю, тобто переміщення через митний кордон України особою, яка формою проходження митного контролю обрала проходження (проїзд) через "зелений коридор", товарів, переміщення яких через митний кордон України заборонено або обмежено законодавством України, або товарів в обсягах, що перевищують неоподатковувану норму переміщення через митний кордон України, -

тягне за собою накладення штрафу в розмірі ста неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, а у разі якщо безпосередніми предметами правопорушення є товари, переміщення яких через митний кордон України заборонено або обмежено законодавством України, - також конфіскацію цих товарів.

Закон України «Про валюту і валютні операції» від 21.06.2018 року №2473-VIII

Стаття 8. Транскордонне переміщення валютних цінностей

Транскордонне переміщення фізичними особами валютних цінностей у сумі, що дорівнює або перевищує еквівалент 10 тисяч євро за офіційним курсом валют, встановленим Національним банком України на день переміщення через митний кордон України, підлягає письмовому декларуванню митним органам, у порядку, визначеному Кабінетом Міністрів України.

Частина перша статті 8 із змінами, внесеними згідно із Законом № 440-IX від 14.01.2020\

Порядок транскордонного переміщення валютних цінностей суб`єктами валютних операцій і уповноваженими установами визначається Національним банком України з урахуванням норм частини першої цієї статті.

Положення про транскордонне переміщення валютних цінностей, яке затверджено постановою Правління Національного банку України від 02.01.2019 № 3, яке набрало чинності з дня введення в дію Закону України «Про валюту і валютні операції» від 21.06.2018 року №2473 VIII з 07.02.2019 року. Пунктами 5, 6 Положення передбачено, що:

«Фізична особа ввозить в Україну та вивозить за межі України готівкову валюту і банківські метали в сумі/вартістю, що не перевищує в еквіваленті 10000 євро, без письмового декларування митному органу.

Фізична особа ввозить в Україну та вивозить за межі України готівкову валюту і банківські метали в сумі/вартістю, що дорівнює або перевищує в еквіваленті 10000 євро, за умови її письмового декларування митному органу в повному обсязі».

Проаналізувавши зазначені норми національного закону, суд апеляційної інстанції виходить з того, що правовідносини між державою в особі Одеської митниці держмитслужби та громадянами, які проходять митний контроль через «зелений коридор» з переміщенням товару - іноземної валюти, на який встановлені обмеження, регулюються нормами Митного Кодексу України з урахуванням Закону України «Про валюту і валютні операції» від 21.06.2018 року №2473-VIII та Положення про транскордонне переміщення валютних цінностей, яке затверджено постановою Правління Національного банку України від 02.01.2019 № 3, і набрало чинності з дня введення в дію Закону України «Про валюту і валютні операції» від 21.06.2018 року №2473-VIII з 07.02.2019 року.

Ці норми відповідного національного законодавства Митний Кодекс України в редакції, чинній на момент подій в аналогічній справі «Садоча проти України», були предметом дослідження в Європейському Суді з прав людини.

Тому висновки в постанові суду першої інстанції про те, що ОСОБА_2 ) здійснив валютну операцію у вигляді транскордонного переміщення валютних цінностей, на які не може бути будь-яких обмежень, та на те, що відносини державної митної політики у сфері валютних операцій суттєво змінились, і в теперішній час регулюються за іншими правилами, іншим Кодексом України є своєрідним трактуванням норм Митного Кодексу України, що регулюють правовідносини між державою та громадянами щодо порядку і умов переміщення товарів через митний кордон та їх контроль.

Судом апеляційної інстанції встановлено, що громадянин Німеччини ОСОБА_2 ) перетнув «зелену лінію», що позначає закінчення зони спрощеного митного оформлення «зелений коридор», та перемістив через митний кордон України валюту, розмір якої обмежений законодавством України, не задекларувавши митному органу кошти в розмірі 600 Євро, що підлягають обов`язковому декларуванню.

Статтею 8 Закону України «Про валюту і валютні операції» від 21.06.2018 року №2473 VIII та Положенням про транскордонне переміщення валютних цінностей, яке затверджено постановою Правління Національного банку України від 02.01.2019 № 3, і набрало чинності 07.02.2019 року, встановлені обмеження щодо ввезення в Україну готівкової валюти, що перевищує в еквіваленті понад 10000 євро, та не може бути ввезена без письмового декларування.

Об`єктивна сторона правопорушення, яке вчинив ОСОБА_2 ), полягає в недекларуванні іноземної валюти при проходженні митного контролю в «зеленому коридорі», за що передбачена відповідальність за ст. 471 МК України.

Відповідно до положень ст.1 КУпАП, завданням Кодексу України про адміністративні правопорушення є охорона прав і свобод громадян, власності, конституційного ладу України, прав і законних інтересів підприємств, установ і організацій, встановленого правопорядку, зміцнення законності, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі точного і неухильного додержання Конституції і законів України, поваги до прав, честі і гідності інших громадян, до правил співжиття, сумлінного виконання своїх обов`язків, відповідальності перед суспільством.

Згідно положень ст.7 КУпАП, ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності. Застосування уповноваженими на те органами і посадовими особами заходів адміністративного впливу провадиться в межах їх компетенції, у точній відповідності з законом.

Згідно зі ст.489 МК України, посадова особа при розгляді справи про порушення митних правил зобов`язана з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують та/або обтяжують відповідальність, чи є підстави для звільнення особи, що вчинила правопорушення, від адміністративної відповідальності, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Загальна вимога про декларування, яка розповсюджується на будь яку особу, що перетинає кордон держави, попереджує прихований ввіз та вивіз грошових коштів з країни і конфіскаційна міра, яку тягне недекларування товарів митному органу, є частиною загальної регулятивної системи, передбаченої для боротьби з подібними правопорушеннями.

Виходячи з вимог ст.471 МК України та встановлених судом обставин, суд апеляційної інстанції дійшов висновків про винуватість громадянина Німеччини ОСОБА_1 у вчиненні правопорушення, передбаченого ст.471 МК України, в межах санкції якої на правопорушника має бути накладено стягнення у вигляді штрафу в розмірі ста неоподаткованих мінімумів громадян - 1700 грн.

Саме таке стягнення суд вважає достатнім для виправлення та належної поведінки правопорушника в подальшому.

Відповідно до ст.23 КУпАП адміністративне стягнення є мірою відповідальності і застосовується з метою виховання особи, яка вчинила правопорушення в дусі додержання законів України, поваги до правил співжиття, а також запобігання вчиненню нових правопорушень як самим правопорушником, так і іншими особами.

При цьому, щодо конфіскації вилученого майна та аналізуючи обставини справи в контексті конвенційних положень щодо втручання в право власності з метою встановлення справедливого балансу між конфліктуючими інтересами, апеляційний суд зазначає наступне.

Так, з матеріалів справи про порушення митних правил вбачається законне джерело походження грошових коштів вилучених у Громадянина Німеччини ОСОБА_9 ), а саме наявні докази отримання цих коштів.

Громадянин Німеччини ОСОБА_2 ( ОСОБА_4 ) надав документи, відповідно до яких, ці гроші є його заробітною платою та отримані в установленому законом порядку. Європейський суд з прав людини у чисельних справах, в тому числі «Трегубенко проти України» (рішення від 02 листопада 2004 року) зазначив, що позбавлення майна може бути виправданим лише у випадку, якщо буде показаний, inter alia, «інтерес суспільства» та «умови, передбачені законом». Більше того, будь яке втручання у право власності обов`язково повинно відповідати принципу пропорційності. «Справедливий баланс» має бути дотриманий між вимогами загального інтересу суспільства та вимогами захисту основних прав людини. Він не буде дотриманий, якщо особа, про яку йдеться, несе «індивідуальний і надмірний тягар» (див. рішення Брумареску (Brumaresku), п. 78).

Зазначена позиція Європейського Суду щодо необхідності забезпечення необхідного справедливого балансу між захистом права власності та вимогами загального інтересу з огляду на свободу розсуду, якою наділена держава в цій сфері, також відображена у справі «Садоча проти України», рішення від 11.07.2019 року.

Суд вказав, що захід у вигляді конфіскації відповідає загальному суспільному інтересу, підкресливши, що необхідний баланс не буде досягнуто, якщо на відповідного власника майна буде покладено «індивідуальний та надмірний тягар» (рішення від 11 липня 2019 року (п. п. 26,27).

Тому апеляційний суд бере до уваги, що вилучені кошти інспектором митниці, є для ОСОБА_7 важливою сумою, на яку він розраховував, як на заробітну плату. Конфіскація цих коштів, на які ОСОБА_10 розраховував, поставить його в скрутне матеріальне становище та покладе на нього «індивідуальний надмірний тягар». Підстав для застосування санкції ст. 471 МК України про конфіскацію вилученої валюти, немає.

Відповідно до ч. 1 ст. 520 МК України витрати у справі про порушення митних правил відшкодовуються особою, щодо якої винесено постанову про накладення адміністративного стягнення.

На підставі пункту 5 частини 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» підлягає стягненню з громадянина Німеччини ОСОБА_1 , на якого накладено адміністративне стягнення, судовий збір в розмірі 384,20 грн.

На підставі викладеного, керуючись п. 5 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», ст. ст. 3, 10, 366, 462, 471, 520, 530, 531 МК України, ст. ст. 8, 23, 33, 40-1 КУпАП, апеляційний суд

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу Одеської митниці Держмитсужби задовольнити частково.

Постанову Малиновського районного суду м.Одеси від 19 листопада 2020 року скасувати.

Прийняти постанову.

Визнати винним громадянина Німеччини ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у скоєнні правопорушення, передбаченого ст. 471 МК України та накласти на нього адміністративне стягнення у розмірі ста неоподаткованих мінімумів доходів громадян, що становить 1700 (одна тисяча сімсот) гривень , який підлягає сплаті на користь держави України.

Вилучену валюту згідно протоколу про порушення митних правил 0831/50000/20 від 17.08.2020 року у кількості 600 (шістьсот) Євро повернути громадянину Німеччини ОСОБА_11 ).

Стягнути з громадянина Німеччини ОСОБА_12 на користь Державного бюджету України судовий збір у розмірі 384 (триста вісімдесят чотири) гривні, 20 копійок.

Постанова апеляційного суду набирає законної сили негайно після її винесення, є остаточною й оскарженню не підлягає.

Суддя

Одеського апеляційного суду Т.В. Цюра