Справа №329/543/21
ЄУН № 329/543/21
Провадження 3/329/297/2021
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

07 липня 2021р. смт. Чернігівка Запорізької області

Суддя Чернігівського районного суду Запорізької області Покопцева Д.О., розглянувши матеріал, який надійшов від ДОП СП ВП № 1 Бердянського РВП ГУНП в Запорізькій області про притягнення до адміністративної відповідальності за протоколом серії ВАБ № 592969

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , громадянку України, зареєстрована та проживаюча за адресою: АДРЕСА_1 , не працюючу, розлучену,

за ст.173 КУпАП,

В С Т А Н О В И В:

Згідно протоколу про адміністративне правопорушення, 13.05.2021 року, близько 19:40 годин, ОСОБА_1 знаходячись на території подвір`я АДРЕСА_2 облаяла нецензурною лайкою сусідку ОСОБА_2 , чим вчинила дрібне хуліганство.

В судовому засіданні ОСОБА_1 пояснила, що розлучена, на обліку у лікарів психіатра та нарколога не перебуває, має на утриманні малолітню доньку ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , не працює, знаходиться в декретній відпустці по догляду за дитиною, дохід 860 грн/міс., проживає за рахунок материної пенсії та присадибного господарства. У її родини та родини сусідів вкрай неприязні відносини останні 30 років, через землекористування, в них часто бувають сварки; було таке, що сусіди били її матір, їх баба ходить без дозволу по їх подвір`ю, але провокують сварки завжди сусіди, і поліція їх покриває через кумівство і родинні зв`язки. 13.05.2021р. приблизно о 19:30год., вона гуляла із дочкою на дитячому майданчику, повернулася додому і побачила біля свого будинку наряд поліції, а, ввійшовши, свою матір, по обличчю якої стікала слина. Та їй пояснила, що сусід ОСОБА_4 плюнув їй в обличчя. Від образи за матір вона пішла до двору сусідки, і, стоячи біля їх машини, почала кричати, щоб вони не чіпали матір. Сусідка із свого дому почала кричала, щоб вона виходила із подвір`я, і знімала все це мобільним телефоном, і між ними у дворі сталася сварка, яка тривала вкрай незначний час, мабуть хвилину, після чого ОСОБА_5 повернулася додому до матері. Під час сварки вони обидві одну на одну нецензурно лаялися.

Суд, вислухавши пояснення ОСОБА_1 , вивчивши матеріали адміністративної справи, приходить до таких висновків.

Відповідно до положень ст. 1 КУпАП, завданням Кодексу України про адміністративні правопорушення є охорона прав і свобод громадян, власності, конституційного ладу України, прав і законних інтересів підприємств, установ і організацій, встановленого правопорядку, зміцнення законності, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі точного і неухильного додержання Конституції і законів України, поваги до прав, честі і гідності інших громадян, до правил співжиття, сумлінного виконання своїх обов`язків, відповідальності перед суспільством.

Згідно з положеннями ст. 7 КУпАП, ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності. Застосування уповноваженими на те органами і посадовими особами заходів адміністративного впливу провадиться в межах їх компетенції, у точній відповідності з законом.

Частиною 1 ст. 9 КУпАП передбачено, що адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права та свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Відповідно до ст. 245 КУпАП, завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

Згідно з ст. 252 КУпАП, суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що грунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Як передбачено ст. 280 КУпАП, при розгляді справи про адміністративне правопорушення суд зобов`язаний з`ясувати, чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа у його вчиненні, чи підлягає адміністративній відповідальності та встановити інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Склад адміністративного правопорушення включає в себе ознаки, які характеризують зовнішній прояв поведінки особи, його спрямованість та наслідки; ознаки, що характеризують правопорушника і його психічне ставлення до скоєного. Відповідно ознаки складу адміністративного правопорушення об`єднаються у чотири групи (елементи): об`єкт адміністративного правопорушення, об`єктивна сторона адміністративного правопорушення, суб`єкт адміністративного правопорушення та суб`єктивна сторона адміністративного правопорушення. Всі зазначені елементи складу адміністративного правопорушення є обов`язковими. Суб`єктивна сторона відображає психічне ставлення особи до скоєного діяння і наслідків, що наступають в результаті цього діяння. Вина особи є необхідним елементом суб`єктивної сторони.

Гіпотезою ст. 173 КУпАП визначено, що адміністративна відповідальність наступає за дрібне хуліганство, тобто нецензурну лайку в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Дрібне хуліганство характеризується умислом, тобто особа, яка здійснює дрібне хуліганство, розуміє, усвідомлює, що своїми діями вона порушує громадський порядок і бажає або свідомо допускає прояв неповаги до суспільства.

Суть даного правопорушення зводиться до вчинення таких дій, що привели до порушення громадського порядку і спокою громадян.

Громадська небезпека дій правопорушників проявляється в тому, що дрібне хуліганство певною мірою дезорганізує весь комплекс суспільних відносин, що склалися, а дії правопорушників спрямовані проти забезпечення нормального життя, суспільно-політичної діяльності громадян.

Об`єктивна сторона правопорушення, передбаченого даною нормою, полягає у нецензурній лайці в громадських місцях, образливому ставленні до громадян та інших діях, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

До поняття "інші подібні дії" слід віднести такі прояви дрібного хуліганства, як: насильницьке вторгнення в громадські місця всупереч забороні певних осіб, покликаних слідкувати за порядком; співання нецензурних пісень, розповідання вульгарних анекдотів групам людей; вигуки, свист під час демонстрації кінофільмів; гвалт, крики з хуліганських мотивів біля вікон громадян у нічний час; публічне справляння природних потреб у невідведених для цього місцях; поява у громадському місці в оголеному вигляді; самовільне без потреби зупинення комунального транспорту; нанесення непристойних малюнків на тротуари, стіни, паркани, двері чи вчинення написів нецензурного змісту; грубе порушення черг, яке супроводжується ображанням громадян та проявом неповаги до них; знищення або пошкодження з хуліганських мотивів якого-небудь майна у незначних розмірах; зривання афіш, плакатів, газет, оголошень зі стендів; умисна (з бешкетництва) швидка їзда на автомобілях та мотоциклах по калюжах поблизу тротуарів, зупинок, інших місць скупчення людей тощо.

Обов`язковою ознакою об`єктивної сторони цього правопорушення є місце його скоєння, а саме - громадське місце, яке дістало законодавче визначення як частина (частини) будь-якої будівлі, споруди, яка доступна або відкрита для населення вільно, чи за запрошенням, або за плату, постійно, періодично або час від часу, зокрема під`їзди, а також підземні переходи, стадіони (ст. 1 Закон України "Про заходи щодо попередження та зменшення вживання тютюнових виробів і їх шкідливого впливу на здоров`я населення"» від 22.09.2005 p. № 2899-IV).

Суб`єктивна сторона правопорушення характеризується наявністю вини у формі прямого або непрямого умислу. Особа усвідомлює, що її дії протиправні, вона передбачає, що в результаті їх здійснення будуть порушені громадський порядок і прагне до цього.

Як вбачається з протоколу про адміністративне правопорушення, ОСОБА_1 поставлено в провину те, що вона, знаходячись на території подвір`я АДРЕСА_2 , висловлювалася нецензурною лайкою на адресу сусідки ОСОБА_2 .

До протоколу долучені письмові пояснення:

-ОСОБА_2 , яка проживає в будинку АДРЕСА_2 ; 13.05.2021р., приблизно о 19.48год., у її подвір`я прийшла сусідка ОСОБА_6 і почала погрожувати їй та її чоловіку, при цьому висловлювалася нецензурною лайкою. Носко із ОСОБА_5 не спілкувалася, попросила залишити її подвір`я;

-аналогічними поясненнями чоловіка ОСОБА_2 ОСОБА_7 ;

-сусідів ОСОБА_8 , який проживає в будинку АДРЕСА_3 і ОСОБА_9 , який проживає в будинку АДРЕСА_3 , згідно яких 13.05.2021р. вони були кожен у себе вдома і будь якої сварки між сусідами ОСОБА_5 та ОСОБА_4 не чули;

-сусідки ОСОБА_10 , яка проживає в будинку АДРЕСА_3 , і згідно яких про сварку 13.05.2021р. між ОСОБА_5 та ОСОБА_4 вона дізналася від співробітників поліції, але особисто криків або інших шумів від сварки не чула, хоча була вдома;

-рапортом від 13.05.2021р., згідно якого від ОСОБА_7 по лінії 102 надійшло повідомлення, що сусідка погрожує його зарізати, а під двором ходить брат сусідки;

-протоколом від 13.05.2021р. прийняття заяви від ОСОБА_7 , згідно якого за місцем його проживання ОСОБА_5 висловлювалася нецензурною лайкою на його адресу і адресу його дружини;

-диском із відеозаписом тривалістю 00:47хв, згідно якого ОСОБА_5 стоїть на подвір`ї будинку, біля автомобіля, неодноразово кричить, чому сусід плюнув на її матір, показує пальцем і вимагає, щоб сусіди звільнили самовільно зайняту земельну ділянку, нецензурно виражається, на вимогу сусідки виходить із подвір`я.

Відповідно до статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно з протоколом, ОСОБА_1 поставлено в провину те, що вона, знаходячись на території подвір`я АДРЕСА_2 , висловлювалася нецензурною лайкою на адресу сусідки ОСОБА_2 .

Про те, що ці дії порушили громадський порядок і спокій громадян, та яким чином, в протоколі не зазначено. Всі опитані сусіди пояснили, що сварки між сусідами ОСОБА_5 та ОСОБА_4 не чули, з чого можна зробити висновок, що громадський порядок і спокій громадян порушено не було.

Сама ОСОБА_5 пояснила, що конфлікт між нею та сусідкою тривав не більше хвилини, після чого вона пішла із двору сусідів, і на вулиці поруч людей не було.

Двір приватного домоволодіння ОСОБА_4 вочевидь не є громадським місцем.

У рішеннях від 30.05.2013 року у справі № 36673/04 «Малофєєва проти Росії» та від 20.09.2016 року у справі № 926/08 «Карелін проти Росії», Європейський суд з прав людини зауважив, що формулювання правопорушення, викладене у фабулі постанови про адміністративне правопорушення, слід вважати по суті викладенням обвинувачення у вчиненні адміністративного правопорушення, винуватість у скоєнні якого має бути доведена не судом, а перед судом у змагальному процесі. Суд також не має права самостійно відшукувати докази винуватості особи у вчиненні правопорушення, оскільки, таким чином, неминуче перебиратиме на себе функції обвинувача, позбавляючись статусу незалежного органу правосуддя, що є порушенням ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

За змістом завдань Кодексу України про адміністративні правопорушення та загальних норм Конституції України та Європейської конвенції з прав людини та основоположних свобод, вина особи у вчиненні адміністративного правопорушення має бути доведена належними доказами, а будь-які сумніви і протиріччя повинні трактуватися на користь особи, яка притягається до адміністративної відповідальності.

Враховуючи вищевикладене, суд вважає, що в матеріалах справи відсутні достатні дані, які б свідчили про те, що 13.05.2021р. мали місце дії ОСОБА_5 , спрямовані на порушення громадського порядку та спокою громадян з хуліганських мотивів і доказів такого порушення суду не надано і не встановлено під час судового розгляду, тому доходить висновку про відсутність в діях особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП, провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю в разі встановлення відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

За таких обставин провадження у даній справі слід закрити.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 247, 283-285, 287-291 КУпАП, суд

П О С Т А Н О В И В:

Провадження у справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 про притягнення до адміністративної відповідальності за ст. 173 КУпАП закрити на підставі п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП у зв`язку з відсутністю складу адміністративного правопорушення.

На постанову може бути подана апеляційна скарга в Запорізький апеляційний суд через Чернігівський районний суд Запорізької області протягом десяти днів з дня винесення постанови.

Суддя: Д.О. Покопцева