Справа № 752/4863/21
Провадження № 3/752/3219/21
П О С Т А Н О В А

іменем України

26 лютого 2021 року суддя Голосіївського районного суду міста Києва Кахно І. А., розглянувши матеріали, що надійшли від Управління патрульної поліції Головного управління Національної поліції в місті Києві про притягнення до адміністративної ОСОБА_1 (РНОКПП невідомий), ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , за ст. 124 КУпАП,

в с т а н о в и в:

08 лютого 2021 року о 14 год. 00 хв. на вулиці Олега Кошового, 2, в місті Києві, водій ОСОБА_1 , керуючи автомобілем марки «Форд», д.н.з. НОМЕР_1 , порушив п.п. 2.3 б), 13.1 Правила дорожнього руху України, а саме - не був уважним, не стежив за зміною дорожньої обстановки, не дотримався безпечної дистанції до автомобіля «Ауді», д.н.з. НОМЕР_2 , у результаті чого обидва автомобілі отримали механічні пошкодження.

У судове засідання ОСОБА_1 не з`явився, повідомлявся судом про розгляд адміністративного матеріалу шляхом направлення смс-повідомлень. У письмових поясненнях підтвердив викладені в протоколі обставини, вину у вчиненні правопорушення визнав.

Крім того, ОСОБА_1 знав про складений відносно нього протокол про адміністративне правопорушення, ознайомившись з ним та отримавши його копію, про що свідчить його підпис у складеному протоколі. Інформація про судові засідання загально доступною та є у вільному доступі.

Згідно зі ст. 17 Закону України від 23 лютого 2006 року «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» суди застосовують рішення Європейського суду з прав людини як джерело права.

У рішенні Європейського суду з прав людини від 08.11.2005 року у справі «Смірнов проти України» зазначено, що в силу вимог ч. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмет спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи, є порушенням ч. 1 ст. 6 даної Конвенції.

Європейський суд з прав людини в своїх рішеннях, зокрема «Юніон Аліментаріа проти Іспанії» від 07 липня 1989 року, виходить з того, що у випадках коли поведінка учасників судового засідання свідчить про умисний характер їх дій, направлений на невиправдане затягування процесу чи зловживання своїм процесуальним правом, суд має реагувати на вказані випадки законними засобами, аби не було знівельовано ключовий принцип - верховенство права, в тому числі проводити судове засідання у відсутність особи, якщо таке затягування може нашкодити справі чи іншим учасникам справи.

В цьому ж рішенні Європейський суд з прав людини зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально, використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Європейський суд з прав людини неодноразово наголошував на тому, що розумність тривалості розгляду справи повинна визначатися з огляду на конкретні обставини справи з урахуванням критеріїв, сформованих у практиці Суду, зокрема складності справи, поведінки сторін та відповідних державних органів (рішення Європейського суду з прав людини від 29.05.2008 р. «Якименко проти України»; рішення Європейського суду з прав людини від 21.12.2006 р. «Мороз та інші проти України» та інші).

До того ж у рішенні Європейського суду з прав людини від 08.11.2005 р. у справі «Смірнова проти України» Суд наголосив, що обов`язок швидкого здійснення правосуддя насамперед покладається на відповідні державні судові органи. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням ч. 1 ст. 6 даної Конвенції.

Як наголошує в своїх рішеннях Європейський суд, сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки, оскільки одним із критеріїв «розумності строку» є саме поведінка сторони. Сторони самостійно повинні вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.

Враховуючи скорочені строки розгляду справ зазначеної категорії, суд вирішив розглянути справу за відсутності правопорушника.

Відповідно до ст. 268 КУпАП, під час відсутності особи, яку притягнуто до відповідальності, справу може бути розглянуто, якщо від неї не надійшло клопотання про відкладення розгляду справи. Також даною статтею не передбачено обов`язкової участі правопорушника під час розгляду судом справи за ст.124 КУпАП.

Згідно ст. 9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, вина (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Відповідно до ст. 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган(посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Виходячи з доказів, які містяться в матеріалах справи, винність ОСОБА_1 підтверджується протоколом про адміністративне правопорушення, схемою місця дорожньо-транспортної пригоди, схемою наслідків ДТП, письмовими поясненнями ОСОБА_1 та ОСОБА_2 .

Аналізуючи матеріали справи та характер пошкоджень автомобілів, суд приходить до висновку, що в діях ОСОБА_1 вбачається склад адміністративного правопорушення, передбаченого статтею 124 КУпАП, тобто порушення правил дорожнього руху, що спричинило пошкодження транспортних засобів.

Враховуючи характер вчиненого адміністративного правопорушення та особу правопорушника, останнього слід притягнути до адміністративної відповідальності, виходячи з вимог ст. ст. 124, 33 КУпАП, піддати ОСОБА_1 адміністративному стягненню у виді штрафу в розмірі 20 неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Відповідно до ст. 40-1 КУпАП та ЗУ «Про судовий збір» з ОСОБА_1 підлягає стягненню судовий збір.

На підставі викладеного, та керуючись ст. ст. 9, 33, 40-1, 124, 251 КУпАП та ЗУ «Про судовий збір», суд,

п о с т а н о в и в:

Визнати ОСОБА_1 винуватим у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 124 КУпАП.

Піддати ОСОБА_1 адміністративному стягненню у виді штрафу в розмірі 20 (двадцяти) неоподатковуваних мінімумів доходів громадян на користь держави, що становить 340 (триста сорок) грн.

Стягнути з ОСОБА_1 на користь держави судовий збір, що становить 454 (чотириста п`ятдесят чотири) гривень.

Постанова може бути оскаржена протягом 10 днів з моменту винесення до Київського апеляційного суду через районний суд.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Постанова пред`являється до виконання протягом трьох місяців.

Суддя І. А. Кахно