Справа № 405/3991/21
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17 червня 2021 року суддя Ленінського районного суду м. Кіровограда Льон С.М., які надійшли від Ради адвокатів Київської області, про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , генерального директора КНП «Обласний клінічний онкологічний центр Кіровоградської обласної ради», зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 ,

за ч.5 ст.212-3 Кодексу України про адміністративні правопорушення,

встановив:

Згідно протоколу про адміністративне правопорушення серії КС №00127 від 31.05.2021 адвокат Гасюк А.В. 01.04.2021 звернувся з адвокатським запитом №02/01-04-21 до керівника КНП «Обласний клінічний онкологічний центр Кіровоградської обласної ради» ОСОБА_1 .

Відповідно до ч.2 ст.24 ЗУ «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» керівники установ, організацій, яким направлено адвокатський запит, зобов`язані не пізніше п`яти робочих днів з дня отримання запиту надати адвокату відповідну інформацію, копії документів, крім інформації з обмеженим доступом і копії документів, в якій міститься інформація з обмеженим доступом.

Тому, генеральний директор КНП «Обласний клінічний онкологічний центр Кіровоградської обласної ради» Яриніч К.В. зобов`язаний був надати інформацію у відповідь на адвокатський запит адвоката Гасюка А.В. або аргументовано відмовити в наданні інформації, у разі якщо доступ до такої інформації обмежений.

Листом від 07.04.2021 №398 за підписом генерального директора КНП «Обласний клінічний онкологічний центр Кіровоградської обласної ради» Яриніча К.В. в наданні інформації на вказаний адвокатський запит відмовлено, аргументовано відсутністю у доданих до адвокатського запиту документах копії договору про надання правової допомоги.

Відмова у наданні інформації є неправомірною, з огляду на наступне.

Частиною 1 статті 24 ЗУ «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» закріплено вичерпний перелік документів, які повинні додаватися до адвокатського запиту, а саме: посвідчені адвокатом копії свідоцтва про право на зайняття адвокатською діяльністю та ордер. Вимагати від адвоката надання інших документів забороняється.

Таким чином, договір про надання правової допомоги не є обов`язковим додатком до адвокатського запиту, тому не підлягає аналізу чи перевірці з боку суб`єкта, якому цей запит адресований.

Перевірці підлягає виключно копія ордера про надання правової допомоги на наявність обов`язкових реквізитів, відповідно до вимог Положення про ордер адвоката.

До адвокатського запиту адвоката було додано посвідчені адвокатом копії свідоцтва про право на заняття адвокатською діяльністю та ордера, запит був оформлений відповідно до вимог діючого законодавства, а отже підлягав виконанню з боку генерального директора КНП «Обласний клінічний онкологічний центр Кіровоградської обласної ради» ОСОБА_1 .

Датою вчинення адміністративного правопорушення є 07.04.2021, місцем є вул.Ялтинська, 1, м.Кропивницький, де розташоване КНП «Обласний клінічний онкологічний центр Кіровоградської обласної ради».

Отже, в діях генерального директора КНП «Обласний клінічний онкологічний центр Кіровоградської обласної ради» ОСОБА_1 наявний склад адміністративного правопорушення, передбаченого ч.5 ст.212-3 КУпАП.

В судове засідання потерпілий адвокат Гасюк А.В. не з`явився, надав суду заяву, в якій просив проводити судовий розгляд за його відсутності.

Особа, що притягується до адміністративної відповідальності, ОСОБА_1 до суду не з`явився, належним чином повідомлений про дату, час та місце судового розгляду, причини неявки суду невідомі.

Захисник адвокат ОСОБА_1 - Поліщук Ю.Р. в судове засідання з`явилася, заперечила щодо складеного протоколу, надавши клопотання про закриття провадження по справі.

Заслухавши думку учасників судового розгляду, дослідивши матеріали справи, суддя приходить до наступного.

Так, правовий порядок в Україні ґрунтується на засадах, відповідно до яких ніхто не може бути примушений робити те, що не передбачено законодавством. Органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України (ст. 19 Конституції України).

Виключно законами України визначаються діяння, які є адміністративними правопорушеннями, та відповідальність за них (п. 22 ч. 1 ст. 92 Конституції України).

Частина 2 статті 7 КУпАП визначає, що провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

Адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність (ч. 1 ст. 9 КУпАП).

Згідно з пунктом 1 статті 247 КУпАП обов`язковою умовою притягнення особи до адміністративної відповідальності є наявність події адміністративного правопорушення. Наявність події правопорушення доводиться шляхом надання доказів.

Так, КНП «Обласний клінічний онкологічний центр Кіровоградської обласної ради» 04.03.2021 за вих.№01/04- 03-21 отримано адвокатський запит ОСОБА_2 .

У відповідності до змісту адвокатського запиту адвокат Гасюк А.В., керуючись ст. 24 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» від 5 липня 2012 року № 5076, в рамках надання правової допомоги громадянці ОСОБА_3 , що підтверджується Ордером на надання правничої допомоги, серії АІ №1094224, просив надати інформацію станом на день отримання адвокатського запиту, а саме:

1.Чи є у розпорядженні Комунального некомерційного підприємства «Обласний клінічний онкологічний центр Кіровоградської обласної ради» заяви та/або скарги та/або звернення від гр. ОСОБА_4 та гр. ОСОБА_5 щодо можливих неправомірних дій службових осіб КНП «Обласний клінічний онкологічний центр Кіровоградської обласної ради». Якщо так, то коли буди подані, з яких підстав, і які дії було вчинено КНП «ОКОЦ КОР» з цього приводу;

2.Чи звертались протягом 01.01.2020 по 31.12.2020 гр. ОСОБА_4 та гр. ОСОБА_5 за медичною допомогою до КНП «ОКОЦ КОР». Якщо так, то коли та з яких підстав, та чи була надана даним громадянам відповідна медична допомога в т.ч. обстеження;

3.Чи приймались будь-які рішення КНП «ОКОЦ КОР» щодо розгляду заяви та/або скарги та/або звернення гр. ОСОБА_4 та гр. ОСОБА_5 . Якщо так, надати копії документів та рішень з цього питання;

4.Чи володіє КНП «ОКОЦ КОР» інформацією щодо звернень НСЗУ до Національної поліції України з приводу скарг гр. ОСОБА_4 та гр. ОСОБА_5 щодо вимагання у останніх грошових коштів (хабарів) працівниками та/або посадовими особами КНП «ОКОЦ КОР» та або/ ТОВ «Український центр томотерапії»;

5.Чи має КНП «ОКОЦ КОР» будь-які відносини, в т.ч. комерційні та/або господарські відносини з ТОВ «Український центр томотерапії» код 39085516, яке розташоване і зареєстроване за адресою: вул. Ялтинська, будинок 1. м. Кропивницький, 25011, Україна. Якщо так, то прошу зазначити, які саме відносини та на якій підставі, та період даних відносин;

6.Повідомити про наявність чи відсутність договору між надавачом медичних послуг КНП «ОКОЦ КОР» на проведення КТ та МРТ та підрядником ТОВ «Український центр томотерапії»; Надати копію даного договору;

7.Повідомити на якій правовій підставі на території КНП «ОКОЦ КОР» розміщується комерційна структура, а саме ТОВ «Український центр томотерапії, та повідомити, які саме послуги надаються даною організацією, на яких умовах, та зазначити період надання таких послуг;

8.Чи подавались до Національної служби здоров`я України заяви, звернення, повідомлення та будь-які письмові запити, що містять інформацію відносно громадянина України ОСОБА_1 за період з 01.01.2020 по 31.12.2020р. з метою прийняття участі на посаду голови НСЗУ;

9.Повідомити чи відбувалась співбесіда з кандидатом на голову НСЗУ з громадянином України ОСОБА_1 . Якщо так, то повідомити ким, коли і в якій час, а також надати інформацію та повідомити про результати такої співбесіди, і яке було прийнято рішення.

Відповідь на адвокатський запит № 01/04-03-21 від 04.03.2021 направлено 16.03.2021 рекомендованим листом ПАТ «Укрпошта» (трек номер 686). Згідно вказаного трек-номеру відповідь на лист отримана 18.03.2021.

КНП «Обласний клінічний онкологічний центр Кіровоградської обласної ради» повідомлено, що ст. 24 та ст. 26 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» визначено, що документами, які посвідчують повноваження адвоката на надання правової допомоги, можуть бути: договір про надання правової допомоги; довіреність; ордер; доручення органу (установи), уповноваженого законом на надання безоплатної правової допомоги.

До вказаних адвокатських запитів не долучено копію договору про надання правової допомоги, а також документи, які посвідчують повноваження адвоката на надання правової допомоги гр. ОСОБА_4 і гр. ОСОБА_5 .

До адвокатського запиту не долучено письмової згоди гр. ОСОБА_4 і гр. ОСОБА_5 на розголошення їхніх медичних та конфіденційних даних третім особам.

01.04.2021 за вих. № 02/01-04-21, адвокатом ОСОБА_2 повторно надіслано ідентичний запит, який отриманий КНП «ОКОЦ КОР» 07.04.2021. КНП «ОКОЦ КОР» того ж дня адвокату Гасюку А.В. надано відповідь за вихідним №398.

16.04.2021 за вих.№ 01/16-04-21, адвокатом Гасюк А.В. повторно надіслано аналогічний запит, який отриманий КНП «ОКОЦ КОР» 26.04.2021 року. 26.04.2021 КНП «ОКОЦ КОР» адвокату Гасюку А.В. надано відповідь за вихідним №491.

Зазначено, що у пункті 1, 2, 3, 4 адвокатського запиту не конкретизовано ім`я та по батькові громадян з прізвищем ОСОБА_6 та ОСОБА_6 , дати їх народження, місце проживання тощо, що унеможливлює точну ідентифікацію даних осіб. У зв`язку із вказаним, КНП «ОКОЦ КОР» не надало повну відповідь на поставленні питання.

Запитувана інформація в п 5, 6, 7 адвокатського запиту, у відповідності до статті 505 Цивільного кодексу України є комерційною таємницею, яка крім іншого обмежена до розголошення третім особам ТОВ «Український центр томотерапії». Окрім того, інформацією з обмеженим доступом є конфіденційна, таємна та службова. Конфіденційною є інформація про фізичну особу, а також інформація, доступ до якої обмежено фізичною або юридичною особою, крім суб`єктів владних повноважень. Конфіденційна інформація може поширюватися за бажанням (згодою) відповідної особи у визначеному нею порядку відповідно до передбачених нею умов, а також в інших випадках, визначених законом (частини перша, друга статті 21 Закону № 2657).

На 8 та 9 питання адвокатського запиту повідомлялось, що запитувана інформація відносно фізичної особи - громадянина ОСОБА_1 , згідно положень Закону України «Про інформацію» (стаття 11) та Закону України «Про захист персональних даних» (стаття 5, 6) є конфіденційною інформацією та такою, яка особисто обмежена її володільцем - фізичною особою ОСОБА_1 для розголошення іншим особам. Крім того, аналогічне обґрунтування знайшло своє підтвердження у рішення Конституційного суду України від 20 січня 2012 року № 2-рп/2012, оскільки збирання, зберігання, використання та поширення конфіденційної інформації про особу без її згоди державою, органами місцевого самоврядування, юридичними або фізичними особами є втручанням в її особисте та сімейне життя. Таке втручання допускається винятково у випадках, визначених законом, і лише в інтересах національної безпеки, економічного добробуту та прав людини.

Відповідно до норм Цивільного кодексу України зміст права на недоторканність особистого і сімейного життя як одного з видів особистого немайнового права полягає в тому, що фізична особа вільно, на власний розсуд визначає свою поведінку у сфері свого приватного життя і можливість ознайомлення з ним інших осіб та має право на збереження у таємниці обставин свого особистого життя (статті 270, 271, 301). Системний аналіз положень частин першої, другої статті 24, частини першої статті 32 Конституції України дає підстави Конституційному Суду України вважати, що реалізація права на недоторканність особистого і сімейного життя гарантується кожній особі незалежно від статі, політичних, майнових, соціальних, мовних чи інших ознак, а також статусу публічної особи, зокрема державного службовця, державного чи громадського діяча, який відіграє певну роль у політичній, економічній, соціальній, культурній або іншій сфері державного та суспільного життя.

Згідно з ст. 151-2 Конституції України, рішення Конституційного Суду України є обов`язковими до виконання на території України, остаточними і не можуть бути оскаржені.

Також, підприємством під час відповіді на запит вказувалося, що у випадку усунення вказаних недоліків, адвокатський запит КНП «ОКОЦ КОР» буде розглянутий в межах та спосіб, визначений чинним законодавством України.

З викладеного вбачається, що в діях генерального директора Комунального некомерційного підприємства «Обласний клінічний онкологічний центр Кіровоградської обласної ради» ОСОБА_1 відсутній склад адміністративного правопорушення, передбаченого ч.5 ст.212-3 КУпАП.

Відповідно до ст.40 Закону України «Основи законодавства України про охорону здоров`я», медичні працівники та інші особи, яким у зв`язку з виконанням професійних або службових обов`язків стало відомо про хворобу, медичне обстеження, огляд та їх результати, інтимну і сімейну сторони життя громадянина, не мають права розголошувати ці відомості, крім передбачених законодавчими актами випадків.

У відповідності до ст. 286 Цивільного кодексу України, фізична особа має право на таємницю про стан свого здоров`я, факт звернення за медичною допомогою, діагноз, а також про відомості, одержані при її медичному обстеженні. Забороняється вимагати та подавати за місцем роботи або навчання інформацію про діагноз та методи лікування фізичної особи. Фізична особа зобов`язана утримуватися від поширення інформації, зазначеної у частині першій цієї статті, яка стала їй відома у зв`язку з виконанням службових обов`язків або з інших джерел. Фізична особа може бути зобов`язана до проходження медичного огляду у випадках, встановлених законодавством. Медичні працівники та інші особи, яким у зв`язку з виконанням професійних або службових обов`язків стало відомо про хворобу, медичне обстеження, огляд та їх результати, інтимну і сімейну сторони життя громадянина, не мають права розголошувати ці відомості, крім передбачених законодавчими актами випадків.

Під час надання відповіді КНП «ОКОЦ КОР» проінформувало адвоката Гасюка А.В. про те, що відповідь на адвокатський запит буде наданий, після усунення зазначених вище недоліків, тому КНП «ОКОЦ КОР» жодним чином не відмовлялося надати відповідь на запит.

Проте слід підкреслити, що відповідальність за вказаною нормою Закону (ч.5 ст.212-3 КУпАП) настає лише у випадку дотримання встановленого законом порядку оформлення адвокатського запиту та додатків до нього.

Крім того, вказане адміністративне правопорушення може бути скоєне тільки умисно, коли винна особа бажає настання відповідних наслідків у вигляді неправомірного обмеження адвоката в отриманні інформації, з метою чого вдається до відповідних дій або бездіяльності.

Доказів умисного ненадання генеральним директором КНП «ОКОЦ КОР» ОСОБА_1 відповіді на належним чином оформлений запит адвоката не встановлено, оскільки повна відповідь на зазначений вище адвокатський запит надана 26.04.2021 року, вихідний № 461.

Відповідно до положень ч. 2 ст. 251 КУпАП обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених ст. 255 КУпАП.

Стаття 62 Конституції України визначено, що ніхто не зобов`язаний доводити свою невинуватість у вчиненні злочину. Обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Нормами ст. ст. 245, 280 КУпАП визначено, що завданнями провадження у справах про адміністративні правопорушення є своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності. Орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Статтями 61-62 Конституції України визначено, що юридична відповідальність особи має індивідуальний характер, обвинувачення не може ґрунтуватися на припущеннях, усі сумніви, щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

За змістом ст.23 КУпАП адміністративне стягнення є мірою відповідальності і застосовується з метою виховання особи, яка вчинила правопорушення. Застосування адміністративних стягнень до осіб, які не вчинили адміністративне правопорушення, є неприпустимим!

Згідно п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП, провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочато підлягає закриттю, у разі відсутності складу адміністративного правопорушення.

У відповідності до ч.1 ст. 9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Згідно ст. 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото - і кінозйомки, відеозапису чи засобів фото - і кінозйомки, відеозапису, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Згідно ст. 245 КУпАП завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

Відповідно до ст.ст. 1 та 8 Основного Закону Україна є правовою державою, де визнається і діє принцип верховенства права. Згідно з положеннями ст.129 Конституції України суддя, здійснюючи правосуддя, є незалежним та керується верховенством права.

Ст. 7 КУпАП передбачено, що ніхто не може бути підданий заходу впливу у зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. При цьому, провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законів.

За ч. 1 ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику ЄСПЛ як джерело права.

Згідно із ч. 3 п. (b) ст. 31 Віденської Конвенції про право міжнародних договорів від 1969 року, ратифікованої Україною 14.05.1986 року, поряд з контекстом договору враховується наступна практика його застосування, яка встановлює угоду учасників щодо тлумачення. Крім того, відповідно до ст. 32 Конвенції про захист прав і основних свобод людини (далі за текстом - Конвенція) питання тлумачення і застосування Конвенції належить до виключної компетенції Європейського суду, який діє відповідно до Конвенції, тобто рішення Європейського суду є невід`ємною частиною Конвенції як практика її застосування і тлумачення.

Так, ч.1 ст. 6 Конвенції передбачає, що «кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення». Відповідно до ч.2 ст.6 Конвенції «кожен, кого обвинувачено у вчиненні кримінального правопорушення, вважається невинуватим доти, доки його вину не буде доведено в законному порядку». А згідно з положеннями ч.3 ст.6 Конвенції кожний обвинувачений у вчиненні кримінального правопорушення має щонайменше такі права: мати час і можливості, необхідні для підготовки свого захисту; захищати себе особисто чи використовувати юридичну допомогу захисника, вибраного на власний розсуд, або за браком достатніх коштів для оплати юридичної допомоги захисника одержувати таку допомогу безоплатно, коли цього вимагають інтереси правосуддя, тощо.

Стандарти, які встановлює Конвенція для кримінального провадження, поширено ЄСПЛ й на провадження у справах про адміністративні правопорушення, оскільки «кримінальним обвинуваченням» у розумінні Конвенції слід розглядати й протокол про адміністративне правопорушення (справа «Лучанінова проти України» (рішення від 09.06.2011 р., заява № 16347/02).

Крім того, у справі «Малофєєва проти Росії» (рішення від 30.05.2013 р., заява № 36673/04) ЄСПЛ зазначив, що у випадку, коли викладена в протоколі фабула адміністративного правопорушення не відображає всіх істотних ознак складу правопорушення, суд не має права самостійно редагувати її, а так само не може відшукувати докази на користь обвинувачення, оскільки це становитиме порушення права на захист (особа не може належним чином підготуватися до захисту) та принципу рівності сторін процесу (оскільки особа має захищатися від обвинувачення, яке підтримується не стороною обвинувачення, а фактично судом).

Постановою Верховного Суду від 03.07.2019 у справі № 428/3905/16-ц

провадження № 61-6845св18 визначено правову позицію, згідно якої правові засади організації і діяльності адвокатури та здійснення адвокатської діяльності в Україні врегульовані Законом України від 05 липня 2012 року № 5076-VI «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» (далі - Закон № 5076-VI), згідно з пунктом 1 частини першої статті 1 якого адвокат - це фізична особа, яка здійснює адвокатську діяльність на підставах та в порядку, що передбачені цим Законом.

Під час здійснення адвокатської діяльності адвокат має право вчиняти будь-які дії, не заборонені законом, правилами адвокатської етики та договором про надання правової допомоги, необхідні для належного виконання договору про надання правової допомоги, зокрема, звертатися з адвокатськими запитами, у тому числі щодо отримання копій документів, до органів державної влади, органів місцевого самоврядування, їх посадових і службових осіб, підприємств, установ, організацій, громадських об`єднань, а також до фізичних осіб (за згодою таких фізичних осіб) (пункт 1 частини першої статті 20 Закону № 5076-VI).

Відповідно до вимог частин першої, другої статті 24 Закону № 5076-VI адвокатський запит - письмове звернення адвоката до органу державної влади, органу місцевого самоврядування, їх посадових та службових осіб, підприємств, установ і організацій незалежно від форми власності та підпорядкування, громадських об`єднань про надання інформації, копій документів, необхідних адвокату для надання правової допомоги клієнту. До адвокатського запиту додаються посвідчені адвокатом копії свідоцтва про право на заняття адвокатською діяльністю, ордера або доручення органу (установи), уповноваженого законом на надання безоплатної правової допомоги. Вимагати від адвоката подання разом з адвокатським запитом інших документів забороняється.

Орган державної влади, орган місцевого самоврядування, їх посадові та службові особи, керівники підприємств, установ, організацій, громадських об`єднань, яким направлено адвокатський запит, зобов`язані не пізніше п`яти робочих днів з дня отримання запиту надати адвокату відповідну інформацію, копії документів, крім інформації з обмеженим доступом і копій документів, в яких міститься інформація з обмеженим доступом.

Зазначена норма статті передбачає виключення із кола запитуваної адвокатом інформації, яка в будь-якому випадку не може бути надана адвокату на його запит.

Згідно частини першої статті 21 Закону України «Про інформацію» інформація з обмеженим доступом - це конфіденційна, таємна та службова інформація.

Конфіденційною є інформація про фізичну особу, а також інформація, доступ до якої обмежено фізичною або юридичною особою, крім суб`єктів владних повноважень. Конфіденційна інформація може поширюватися за бажанням (згодою) відповідної особи у визначеному нею порядку відповідно до передбачених нею умов, а також в інших випадках, визначених законом (частина друга статті 21 Закону України «Про інформацію»).

Частиною другою статті 32 Конституції України встановлено заборону збирати, зберігати, використовувати та поширювати конфіденційну інформацію про особу без її згоди, крім випадків, визначених законом, і лише в інтересах національної безпеки, економічного добробуту та прав людини.

У рішенні від 20 січня 2012 року у справі №1-9/2012 Конституційний Суд України, даючи офіційне тлумачення частин першої, другої статті 32 Конституції України, вважає, що інформація про особисте та сімейне життя особи (персональні дані про неї) - це будь-які відомості чи сукупність відомостей про фізичну особу, яка ідентифікована або може бути конкретно ідентифікована. До такий відомостей Конституційним Судом України віднесено, зокрема, інформацію про стан здоров`я особи.

З огляду на вказане, приходжу до висновку про те, що у справі фактично відсутні достатні докази, які не викликають сумнівів у їх достовірності і допустимості, та які підтверджують вчинення ОСОБА_1 адміністративного правопорушення, передбаченого ч.5 ст.212-3 КУпАП, тому у відповідності до положень ст. 252 КУпАП, оцінивши докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю, з урахуванням положень ст. 251 КУпАП, вважаю, що у діях особи, що притягається до адміністративної відповідальності, відсутній склад вищевказаного адміністративного правопорушення.

Згідно п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за таких обставин: відсутність події і складу адміністративного правопорушення.

Враховуючи вищевикладене, прихожу до висновку про те, що провадження в справі про адміністративне правопорушення, передбачене ч.5 ст.212-3 КУпАП, щодо ОСОБА_1 слід закрити за відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення.

Керуючись ч.5 ст.212-3, п. 1 ч. 1 ст.ст.247, 251, 280, 283, 284 КУпАП,

постановив:

закрити провадження у справі про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за ч.5 ст.212-3 КУпАП, у зв`язку з відсутністю складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена до Кропивницького апеляційного суду через Ленінський районний суд міста Кіровограда протягом десяти днів з дня її винесення.

Суддя

Ленінського районного суду

м. Кіровограда Світлана Михайлівна Льон