П О С Т А Н О В А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
23.06.2021 м. Ужгород

Суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області Голяна О.В., за участю особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, ОСОБА_1 , розглянувши матеріали, що надійшли 21.05.2021 з 4 відділу 6 управління ДВКР Служби України про притягнення до адміністративної відповідальності майора ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, місце народження: АДРЕСА_1 , мешканця АДРЕСА_2 , неодруженого, з вищою освітою, працюючого в Ужгородському ОМТЦК та СП заступником комісара начальником мобілізаційного відділення, за п.6 ч.1 ст.212-2 КУпАП, -

В С Т А Н О В И В :

19.02.2021 та 25.03.2021 майор ОСОБА_1 , будучи виконуючим обов`язків військового комісара Ужгородського об`єднаного міського територіального центру комплектування та соціальної підтримки, залучив начальника служби охорони державної таємниці Ужгородського ОМТЦК та СП старшину ОСОБА_2 до виконання службових обов`язків в добовому наряді черговим Ужгородського ОМТЦК та СП, чим порушив п. 36 Порядку організації та забезпечення режиму секретності в державних органах, органах місцевого самоврядування на підприємствах, установах і організаціях, затвердженого постановою КМ України від 18.12.2013 року №939, яким визначено, що покладати на РСО функції з ведення несекретного діловодства, а також інші види діяльності, що не пов`язані з охороною державної таємниці, не допускається.

В судовому засіданні ОСОБА_1 пояснив, що залучив начальника служби охорони державної таємниці Ужгородського ОМТЦК та СП старшину ОСОБА_2 до виконання службових обов`язків в добовому наряді черговим Ужгородського ОМТЦК та СП згідно графіку чергування, затвердженого 25.01.2021 та 25.02.2021 військовим комісаром Ужгородського ОМТЦК та СП.

Дослідивши матеріали справи, заслухавши пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, суддя приходить до висновку, що вина ОСОБА_1 підтверджується протоколом про адміністративне правопорушення №17/6/4-8 від 21.05.2021 року, письмовими поясненнями ОСОБА_2 від 02.04.2021 року, письмовими поясненнями ОСОБА_1 від 21.05.2021 року, наказом ТВО військового комісара Ужгородського ОМТЦК та СП від 19.02.021 року майора ОСОБА_3 , наказом ТВО військового комісара Ужгородського ОМТЦК та СП від 25.03.2021 року майора ОСОБА_3 , витягом із наказу військового комісара ІНФОРМАЦІЯ_2 полковника ОСОБА_4 від 21.12.2020 року, функціональними обов`язками заступника військового комісара Ужгородського об`єднаного міського територіального центру комплектування та соціальної підтримки.

Дослідивши матеріали справи, приходжу до висновку про наявність в діях ОСОБА_1 ознак складу адміністративного правопорушення, передбаченого п.6 ч.1 ст. 212-2 КУпАП України, а саме: «Невжиття заходів щодо забезпечення охорони державної таємниці та незабезпечення контролю за охороною державної таємниці».

Обставин, що пом`якшують відповідальність або обтяжують відповідальність за адміністративне правопорушення, не встановлено.

Вирішуючи питання щодо можливості накладення адміністративного стягнення, суддя керується таким.

Як вбачається зі змісту ст. 38 КУпАП початком відліку строку для накладення адміністративного стягнення є день вчинення адміністративного правопорушення. Вказана стаття не передбачає інших умов відліку цього строку, крім як для триваючих правопорушень.

Згідно ст. 38 КУпАП якщо справи про адміністративні правопорушення відповідно до цього Кодексу чи інших законів підвідомчі суду (судді), стягнення може бути накладено не пізніш як через три місяці з дня вчинення правопорушення, а при триваючому правопорушенні - не пізніш як через три місяці з дня його виявлення, крім справ про адміністративні правопорушення, зазначені у частинах третій і четвертій цієї статті. У разі закриття кримінального провадження, але за наявності в діях порушника ознак адміністративного правопорушення, адміністративне стягнення може бути накладено не пізніш як через місяць з дня прийняття рішення про закриття кримінального провадження.

Як вбачається з правових висновків, викладених в п. 17, 18 постанови Верховного Суду від 03.05.2018 року по справі № 487/2854/17, Кодекс України про адміністративні правопорушення не містить визначення поняття "триваюче" правопорушення. Проте, в теорії адміністративного права під триваючим правопорушенням розуміють тривале невиконання вимог правової норми у вигляді дії або бездіяльності. Характер триваючого правопорушення оцінюється судом в кожному конкретному випадку індивідуально. Верховний Суд у постанові від 11 квітня 2018 року у справі № 804/401/17 зазначив, що триваюче правопорушення - це проступок, пов`язаний з тривалим, неперервним невиконанням обов`язків, передбачених законом. Тобто, триваючі правопорушення характеризуються тим, що особа, яка вчинила якісь певні дії чи бездіяльність, перебуває надалі у стані безперервного продовження цих дій (бездіяльності). Ці дії безперервно порушують закон протягом якогось часу. Іноді такий стан продовжується значний час і увесь час винний безперервно вчиняє правопорушення у вигляді невиконання покладених на нього обов`язків. Триваюче правопорушення припиняється лише у випадку усунення стану за якого об`єктивно існує цей обов`язок, виконанням обов`язку відповідним суб`єктом або припиненням дії відповідної норми закону.

ОСОБА_1 інкримінується незабезпечення охорони державної таємниці та не здійснення контролю за станом охорони державної таємниці за двома епізодами, що мали місце 19.02.2021 та 25.03.2021

Проаналізувавши обставини справи та юридичний склад правопорушення, вчиненого ОСОБА_1 , суддя дійшла висновку, що дане адміністративне правопорушення є разовим правопорушенням, оскільки таке правопорушення немає триваючого характеру й завершується у момент підписання відповідного наказу про залучення начальника служби охорони державної таємниці Ужгородського ОМТЦК та СП старшини ОСОБА_2 до виконання службових обов`язків в добовому наряді черговим Ужгородського ОМТЦК та СП.

За таких обставин, суддя при призначенні адміністративного стягнення не враховує епізод незабезпечення охорони державної таємниці та не здійснення контролю за станом охорони державної таємниці, що мав місце 19.02.2021.

При призначенні адміністративного стягнення суддя виходить із змісту ст.33 КУпАП України і враховує характер вчиненого правопорушення, особу порушника, ступінь його вини, відсутність обставин, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, доходить висновку, що за доцільне застосувати до ОСОБА_1 адміністративне стягнення у виді штрафу в розмірі 10 неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, тобто 170 грн. 00 коп.

Відповідно до ст.40-1 КУпАП, судовий збір у провадженні по справі про адміністративне правопорушення у разі винесення судом (суддею) постанови про накладення адміністративного стягнення сплачується особою, на яку накладено таке стягнення. Відповідно до п.5 ч.2ст. 4 Закону України «Про судовий збір», у разі ухвалення судом постанови про накладення адміністративного стягнення сплачується судовий збір - 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Разом із тим, згідно з п.12 ст. 5 Закону України «Про судовий збір» від 8 липня 2011 року № 3674-VI військовослужбовці, військовозобов`язані та резервісти, які призвані на навчальні (або перевірочні) та спеціальні збори, - у справах, пов`язаних з виконанням військового обов`язку, а також під час виконання службових обов`язків, звільняються від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях.

Керуючись п.6 ч.1 ст. 212-2 , ст.ст. 283-284,287,291,294 КпАП України, суддя,-

П О С Т А Н О В И В :

ОСОБА_1 визнати винним у вчиненні адміністративного правопорушення передбаченого п.6 ч.1 ст. 212-2 КпАП України та накласти на нього адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 170 гривень в дохід держави.

Роз`яснити, що штраф має бути сплачений не пізніш як через п`ятнадцять днів з дня вручення йому постанови про накладення штрафу.

В порядку примусового виконання постанови про стягнення штрафу в разі несплати правопорушником штрафу у строк штраф стягується у подвійному розмірі штрафу, визначеного у відповідній статті Кодексу України про адміністративні правопорушення та зазначеного у постанові про стягнення штрафу.

Постанова може бути оскаржена до Закарпатського апеляційного суду через Ужгородський міськрайонний суд Закарпатської області протягом десяти днів з дня її винесення. Постанова судді у справах про адміністративне правопорушення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Суддя Голяна О.В.