Справа № 712/5571/21
Провадження № 3/712/1848/21
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16 червня 2021 року суддя Соснівського районного суду м. Черкаси Кончина О.І., за участю адвоката Прядки В.М., розглянувши адміністративні матеріали відносно ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , проживаючої: АДРЕСА_1 , не працюючої, про притягнення до адміністративної відповідальності за ст.173КУпАП,

ВСТАНОВИВ:

Відповідно до протоколу про адміністративне правопорушення серії ВАБ №359309 від 01.03.2021 ОСОБА_1 17.02.2021 року перебуваючи за адресою: АДРЕСА_2 , голосно кричала в під`їзді, стукала ногами в двері, чим порушувала громадський порядок та спокій громадян, за що передбачена відповідальність за ст. 173 КУпАП.

В судове засідання ОСОБА_1 не з`явилась.

Захисник Прядка В.М. в судовому засіданні, повідомив, що ОСОБА_1 вину у вчиненому правопорушенні не визнає та пояснив, що остання не порушувала громадський порядок та не погрожувала ні ОСОБА_2 ні її сім`ї. Протокол складено відносно ОСОБА_1 безпідставно з порушеннями норм КУпАП та в матеріалах справи відсутні докази які б свідчили про порушення громадського порядку з боку останньої. Просив закрити провадження по справі за відсутністю в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення.

Вивчивши матеріали справи та оцінивши всі докази по справі, як кожен окремо так і в їх сукупності, всебічно, повно і об`єктивно, дослідивши всі обставин справи в їх сукупності, суддя приходить до наступних висновків.

Згідно з статтею 245 КУпАП завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом.

Відповідальність за ст. 173 КУпАП настає за дрібне хуліганство, тобто нецензурну лайку в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Згідно п. 3 постанови Пленуму Верховного суду України N 19 від 22.12.2006 "Про судову практику у справах про хуліганство" дрібне хуліганство це умисне порушення громадського порядку з мотивів явної неповаги до суспільства, яке не супроводжується особливою зухвалістю за винятковим цинізмом.

Відповідно до диспозиції вказаної норми права, дрібним хуліганством визнається нецензурна лайка в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Тобто, з диспозиції вказаної статті вбачається, що об`єктом даного правопорушення є суспільні відносини, що складаються у сфері громадського порядку, роботи підприємств, установ та організацій, а безпосереднім об`єктом протиправного посягання є громадський порядок та спокій громадян.

Громадський порядок - це обумовлена потребами суспільства система врегульованих правовими та іншими соціальними нормами система відносин, що складаються у громадських місцях в процесі спілкування людей, і яка має на меті забезпечення спокійної обстановки суспільного життя, нормальних умов для праці і відпочинку людей, для діяльності державних органів, а також підприємств, установ та організацій.

Основним елементом об`єктивної сторони є спосіб вчинення адміністративного правопорушення, який характеризується нецензурною лайкою, образливим чіплянням до громадян чи іншими діями.

Також з диспозиції статті вбачається, що одним з елементів об`єктивної сторони є місце вчинення правопорушення - громадські місця, тобто місця скупчення громадян, проведення громадських заходів тощо.

Суб`єктивна сторона адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, характеризується умислом (прямим або непрямим), а також явною неповагою до моральних засад суспільства.

Викладені в протоколі про адміністративне правопорушення обставини повинні бути належним чином перевірені та доводитися сукупністю належних і допустимих доказів.

Суддя не в праві самостійно змінювати, на шкоду особі фабулу, викладену у протоколі про адміністративне правопорушення, яка, по суті, становить виклад обвинувачення у вчиненні певного правопорушення, винуватість у скоєнні якого певною особою має доводитися в суді; суд також не має права самостійно відшукувати докази винуватості особи у вчиненні правопорушення. Адже діючи таким чином, суд неминуче перебиратиме на себе функції обвинувача, позбавляючись статусу незалежного органу правосуддя, що є порушенням ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі Конвенція).

В судовому засіданні встановлено, що дії ОСОБА_1 були кваліфіковані Т.в.о. Дільничного офіцера поліції сектору ДОП відділу превенції Черкаського РУ поліції ГУНП в Черкаській області за ст. 173 КУпАП, як дрібне хуліганство.

Однак, в протоколі про адміністративне правопорушення, не розкрито наслідки порушення громадського порядку і спокою громадян, настання яких прямо передбачене диспозицією ст. 173 КУпАП як обов`язкова ознака об`єктивної сторони правопорушення.

В матеріалах справи на підтвердження вини ОСОБА_1 надано лише заяву ОСОБА_3 від 24.02.2021, однак доказів винуватості саме ОСОБА_1 матеріали справи не містять. Крім того в матеріалах справи відсутні відомості про свідків або їх пояснення.

Обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення.

Крім того, суд звертає увагу, на той факт, що протокол про адміністративне правопорушення не може бути єдиним доказом по справі та обвинувачення не може ґрунтуватись лише адміністративним протоколом, без інших належних та допустимих доказів скоєння адміністративного правопорушення.

Суд критично ставиться до рапорту працівника поліції, який доданий до протоколу, оскільки він не може бути визнаний доказом підтвердження факту вчинення адміністративного правопорушення. Рапорт є внутрішнім документом та не може слугувати доказом по справі, оскільки механізм складання рапорту не врегульований законодавцем, складається у вільній формі, тому не відображає всіх необхідних відомостей для судового провадження, та в ньому відсутні джерела отримання інформації, у зв`язку із чим, не може бути доказом у розумінні ст.251 КУпАП. Крім того, протокол про адміністративне правопорушення складено з порушеннями вимог ст. 254 КУпАП, а саме, заява від ОСОБА_3 надійшла до Черкаського районного управління поліції ГУНА в Черкаській області 24.02.2021, подія відбулась 17.02.2021, а протокол складено лише 01.03.2021.

Отже, суду не надано належних та допустимих доказів, які б свідчили про порушення громадського порядку і спокою інших громадян, прагнення показати свою зневагу до існуючих правил і норм поведінки в суспільстві.

Враховуючи вищенаведене, суддя приходить до висновку, що провадження в справі про адміністративне правопорушення, передбачене ст. 173 КУпАП, стосовно ОСОБА_1 підлягає закриттю на підставі п. 1ст. 247 КУпАП, а саме у зв`язку з відсутністю складу адміністративного правопорушення.

Враховуючи викладене та керуючись п. 1 ч. 1 ст. 247, ст. ст. 173-2,245,251,252,283-285,294 КУпАП, суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

Провадження в справі про адміністративне правопорушення, передбачене ст. 173 КУпАП, стосовно ОСОБА_1 закрити на підставі п. 1ч. 1 ст. 247 КУпАПу зв`язку з відсутністю складу адміністративного правопорушення.

Апеляційна скарга на постанову може бути подана до Черкаського апеляційного суду через Соснівський районний суд м. Черкаси протягом десяти днів з дня винесення постанови.

Суддя Соснівського

районного суду м. Черкаси О.І.Кончина