Провадження № 3/638/347/21
ПОСТАНОВА

Іменем України

17 лютого 2021 року м. Харків

Суддя Дзержинського районного суду м. Харкова Цвіра Д.М., розглянувши матеріали, які надійшли Управління патрульної поліції в Харківській області про притягнення до адміністративної відповідальності:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , працює водієм, що проживає за адресою: АДРЕСА_1 ,

за ст. 44-3 Кодексу України про адміністративні правопорушення,

в с т а н о в и в:

Згідно протоколу про адміністративне правопорушення, 08.12.2020 близько 16 год. 00 хв. за адресою: м. Харків, вул. 23 Серпня, 36 водій ОСОБА_1 керуючи т.з. ВАЗ А079.14 д.н.з. НОМЕР_1 здійснював переведення пасажирів за маршрутом 55 Е у кількості 34 осіб, що перевищує кількість місць для сидіння, яка передбачена технічною характеристикою транспортного засобу, чим порушив п. 15 п.п.1 Постанови КМУ № 641 від 22.07.2020 «Про встановлення карантину та запровадження посилених протиепідемічних заходів на території із значним поширенням гострої респіраторної хвороби Covid-19, спричиненої коронавірусом SARS COV-2».

Дії ОСОБА_1 кваліфіковані за ст. 44-3 Кодексу України про адміністративні правопорушення.

У судове засідання ОСОБА_1 не з`явився, про дату, час там місце розгляду справи повідомлявся завчасно та належним чином.

ОСОБА_1 30.12.2020 подано клопотання про перенесення судового засідання, призначеного на 06.01.2021 та надання дозволу на ознайомлення з матеріалами справи.

За змістом ст. 268 КУпАП справа про адміністративне правопорушення розглядається в присутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності. Під час відсутності цієї особи справу може бути розглянуто лише у випадках, коли є дані про своєчасне її сповіщення про місце і час розгляду справи. Щодо обізнаності ОСОБА_1 про місце і час розгляду справи свідчать, зокрема клопотання особи. Таким чином судом оцінено неявку ОСОБА_1 та його клопотання як затягування розгляду справи з метою уникнення відповідальності за вчинене адміністративне правопорушення, відповідно є підстави проводити розгляд справи у відсутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності оскільки з дати призначення першого судового засідання у ОСОБА_1 , було достатньо часу для ознайомлення з матеріалами справи та висловлення своєї позиції щодо вищевказаного протоколу.

Подібний висновок суду ґрунтується, крім положень КУпАП, також на практиці Європейського суду з прав людини (ЄСПЛ). Зокрема, згідност.17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини», суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Суду як джерело права.

Рішенням Європейського суду з прав людини від 03 квітня 2008 року у справі «Пономарьов проти України» наголошено, що сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.

З цього приводу суддя дійшов висновку, що поведінка особи яка притягується до адміністративної відповідальності свідчить про свідоме затягування розгляду справи з метою уникнути відповідальності.

Безпідставне умисне затягування нівелює завдання КпАП, яким є охорона прав і свобод громадян, зміцнення законності та виховання громадян.

Зважаючи на те, що судом вжито усіх необхідних заходів для повного та всебічного з`ясування обставин справи, підстав для додаткового оформлення справи, суддя не вбачає та вважає, що судом були застосовані всі можливі заходи, передбачені законодавством, для належної підготовки справи до судового розгляду і немає підстав для витребування додаткових доказів.

Оцінивши у сукупності матеріали справи про адміністративне правопорушення, суд дійшов висновку про необхідність закриття провадження справі з таких підстав.

Відповідно до ст.245 КУпАП під час провадження в справах про адміністративні правопорушення забезпечується всебічне, повне і об`єктивне з`ясування всіх обставин справи, вирішення її в точній відповідності із законом. Вимогами ст. ст. 278, 280КУпАП встановлено, що при підготовці до розгляду справи суд вирішує, зокрема, чи правильно складено протокол та інші матеріали справи, а при розгляді справи суд зобов`язаний з`ясувати чи було вчинено правопорушення та чи винна дана особа в його вчиненні тощо.

Згідно ст.280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

З`ясовуючи ці обставини, суд повинен виходити з положень ст.251 КУпАП, згідно з якою доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються, зокрема: протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, а також іншими документами.

Обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення.

Частиною 1 статті 9КУпАП визначено, що адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Частиною 1 статті 44-3 КУпАП передбачено відповідальність за порушення правил щодо карантину людей, санітарно-гігієнічних, санітарно-протиепідемічних правил і норм, передбачених Законом України «Про захист населення від інфекційних хвороб», іншими актами законодавства, а також рішень органів місцевого самоврядування з питань боротьби з інфекційними хворобами передбачено адміністративну відповідальність.

Дана стаття є бланкетною та відсилає до актів законодавства з питань боротьби з інфекційними хворобами передбачено адміністративну відповідальність.

Відповідно до ст. 29 Закону України «Про захист населення від інфекційних хвороб», карантин встановлюється Кабінетом Міністрів України. У рішенні про встановлення карантину затверджуються необхідні профілактичні, протиепідемічні та інші заходи, встановлюються тимчасові обмеження прав фізичних і юридичних осіб та додаткові обов`язки, що покладаються на них, які і є відповідними правилами, відповідальність за які передбачена диспозицією ч.1 ст. 44-3 КУпАП.

Відповідно до ч.1 ст.256 КУпАП у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються серед іншого і суть адміністративного правопорушення та нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення.

Однак, на підставі постанови Кабінету Міністрів України № 1236 від 09.12.2020 внесено зміни до постанови Кабінету Міністрів України №641 від 22 липня 2020 року, якою пункт 15 виключено.

Відповідно до ч.2, 3 ст.8 КУпАП закони, які пом`якшують або скасовують відповідальність за адміністративне правопорушення, мають зворотну силу, тобто поширюються і на правопорушення, вчинені до видання цих законів. Провадження в справах про адміністративні правопорушення ведеться на підставі закону, що діє під час і за місцем розгляду справи про правопорушення.

Відповідно до статті 58 Конституції України закони та інші нормативно правові акти не мають зворотної дії в часі, крім випадків, коли вони пом`якшують або скасовують відповідальність особи.

Розгляд справ про адміністративне правопорушення судом проводиться в межах обставин, зазначених в протоколі про адміністративне правопорушення, що хоча і не передбачено вимогами КУпАП, але відповідає засадам, встановленим ст. 6 Конвенції з прав людини та основоположних свобод та практиці Європейського суду з прав людини (справа «Лучанінова проти України»). При цьому суд керується аналогією закону, а саме загальними засадами диспозитивності та змагальності.

Виходячи з принципу презумпції невинуватості, закріпленого ст. 62 Конституції України, всі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Відповідно до положень ст.247КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.

Аналізуючи у сукупності викладені в протоколі обставини та докази по справі, суд приходить до висновку, що провадження у справі про адміністративне правопорушення підлягає закриттю у зв`язку з відсутністю в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 44-3 КУпАП, оскільки пп. 1 п.15 Постанови Кабінету Міністрів України №641 від 22 липня 2020 року за якими інкримінується порушення останньому виключений на час розгляду справи та дана норма не має зворотної дії в часі.

Враховуючи викладене, суд закриває провадження у справі про адміністративне правопорушення у відношенні ОСОБА_1 за відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 44-3 КУпАП.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст247,283 КУпАП , суд

П О С Т А Н О В И В:

Провадження по справі про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 - закрити, у зв`язку з відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 44-3 КУпАП.

Постанова може бути оскаржена до Харківського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги через Дзержинський районний суд м.Харкова протягом десяти днів з дня винесення такої постанови.

Суддя Д.М.Цвіра