Чортківський районний суд Тернопільської області

П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

02 липня 2021 року Справа № 608/1145/21

Номер провадження3/608/675/2021

Суддя Чортківського районного суду Тернопільської області Яковець Н. В. , за участі захисника ОСОБА_1 адвоката Теслі П.Орозглянувши матеріали справи про адміністративне правопорушення, які надійшли від Чортківського районного відділу поліції Головного управління Національної поліції в Тернопільській області про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянки України, жительки АДРЕСА_1 , пенсіонерки,

за статтею 173-1 Кодексу України про адміністративні правопорушення,

В С Т А Н О В И В:

Уповноваженою особою Чортківського районного відділу поліції Головного управління Національної поліції в Тернопільській області 29 травня 2021 року стосовно ОСОБА_1 складено протокол про адміністративне правопорушення серії ВАБ №619184 за ст. 173-1 Кодексу України про адміністративні правопорушення.

Зі вказаного протоколу вбачається, що у квітні 2021 року гр. ОСОБА_1 у соціальній мережі «Фейсбук» здійснювала репости дописів інших користувачів, які містять недостовірну інформацію стосовно інфекції Covid-19, чим поширила недостовірну інформацію, чим порушила вимоги ст. 173-1 КУпАП.

У судовому засіданні представник правопорушниці ОСОБА_1 адвокат Тесля П.О. заперечує проти протоколу. При прийнятті рішення просив суд взяти до уваги подані письмові пояснення, що будь-які докази на підтвердження вчинення ОСОБА_1 інкримінованого адміністративного порушення у наданих до суду матеріалах відсутні, у протоколі не викладено суті адміністративного правопорушення, тому просив провадження у справі закрити.

Для вирішення питання про те, чи було вчинено дане правопорушення та чи винувата ОСОБА_1 у його вчиненні, судом досліджено наявні у справі докази та приходить до таких висновків:

Статтею 173-1 КУпАП передбачена адміністративна відповідальність за поширення неправдивих чуток, що можуть викликати паніку серед населення або порушення громадського порядку .

Об`єктивна сторона даного правопорушення полягає у поширенні неправдивих чуток, що можуть викликати паніку серед населення або порушення громадського порядку. Неправдивими чутками є вістка, повідомлення по кого, що-небудь ,які суперечать (не відповідають ) дійсності (правді, істині). Предметом таких чуток (повідомлень ) можуть бути факти, що можуть викликати паніку серед населення або порушення громадського порядку.

При цьому громадський порядок це обумовлена потребами суспільства система врегульованих правовими та іншими соціальними нормами система відносин, що складаються у громадських місцях в процесі спілкування людей, і яка має на меті забезпечення спокійної обстановки суспільного життя, нормальних умов для праці і відпочинку людей.

Термін «паніка» визначається як психічний стан людей несвідомий, нестримний страх, викликаний дійсною чи уявною небезпекою, що охоплює людину чи багатьох людей, неконтрольоване прагнення уникнути небезпечної ситуації.

Отже, обов`язковим елементом об`єктивної сторони адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173-1 КУпАП є наслідки у виді гіпотетичної можливості викликати паніку серед населення або порушення громадського порядку.

Тому, саме по собі поширення неправдивих чуток, яке не викликало і не могло викликати паніки чи призвести до порушення громадського порядку не становитиме порушення ст. 173-1 КУпАП.

Обвинувачення повинно бути конкретним і не порушувати прав особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, на захист, оскільки захищатися від не конкретного звинувачення не можливо.

Натомість у протоколі серії ВАБ №619184 від 29 травня 2021 року не розкрито суті адміністративного правопорушення. Так, у ньому не вказується про недостовірність поширеної інформації ОСОБА_1 , не наводяться критерії, за якими така інформація визнана недостовірною (наприклад, за критерієм невідповідності такої інформації офіційним джерелам), такого аналізу не проведено. Відповідно й не вказано на яких підставах ототожнені поняття недостовірна інформація та неправдиві чутки. Також в протоколі не уточнено яким чином можуть проявлятися негативні наслідки поширення такої інформації.

За наведених обставин судом встановлено, що всупереч вимогам ст. 256 КУпАП у протоколі про адміністративне правопорушення серії ВАБ №619184 від 29 травня 2021 року, не викладена суть адміністративного правопорушення, обставини правопорушення викладені нечітко (неконкретизовані) .

Виходячи з положень статтей 8 та 62 Конституції України дотримання принципу верховенства права є однією з підвалин демократичного суспільства. Обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Згідно вимог статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, на суд покладається обов`язок відповідно до закону здійснювати неупереджений розгляд та ухвалювати обґрунтовані рішення.

Відповідно до цієї ж статті Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, на суд покладається обов`язок сприяти максимальному забезпеченню процесуальних прав учасників судового провадження.

Презумпція невинуватості - є конституційною гарантією, яка закріплена статтею 62 Основного закону України та передбачає, що особа вважається невинуватою у вчиненні злочину і не може бути піддана кримінальному покаранню, доки її вину не буде доведено в законному порядку і встановлено обвинувальним вироком суду.

Ніхто не зобов`язаний доводити свою невинуватість у вчиненні злочину.

Положеннями частини 1 статті 11 Загальної Декларації прав людини від 10.12.1948 року та ч.2 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 01.11.J950 року, ратифікованою Україною передбачено, кожен, кого обвинувачено у вчиненні кримінального правопорушення, вважається невинуватим доти, доки його вину не буде доведено в законному порядку.

Суд зобов`язаний виконувати завдання Кодексу України про адміністративне правопорушення, передбачені ст. 1 КУпАП, у якій зазначено, що завданням Кодексу України про адміністративне правопорушення є охорона прав і свобод громадян, власності, конституційного ладу України, прав і законних інтересів підприємств, установ і організацій, встановленого правопорядку,зміцнення законності,запобігання правопорушення, виховання громадян у дусі точного і неухильного додержання Конституції і законів України, поваги до прав, честі і гідності інших громадян, до правил співжиття, сумлінного виконання своїх обов`язків, відповідальності перед суспільством.

У відповідності до вимог статті 280 КУпАП, суд при розгляді справи зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Статтею 9 КУпАП встановлено, що адміністративне правопорушення (проступком) визначається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Юридичний склад адміністративного правопорушення передбачає чотири обов`язкові елементи: об`єкт, об`єктивна сторона, суб`єкт і суб`єктивна сторона, лише за наявності яких певне протиправне діяння можна кваліфікувати як адміністративний проступок.

Структура складу адміністративного правопорушення містить:об`єкт правопорушення суспільні відносини в тій чи іншій сфері, на нормальний розвиток яких посягає правопорушення;об`єктивну сторону конкретні дії, що виразилися в порушені встановлених правил;суб`єкт правопорушення конкретна осудна фізична особа, що досягла 16-річного віку;суб`єктивну сторону складу ставлення особи до вчиненого нею діяння, тобто вину у формі умислу чи необережності.

Всі перераховані ознаки визначають у сукупності склад адміністративного правопорушення.

Згідно із п. 4.1. мотивувальної частини Рішення Конституційного Суду України від 22.12.2010 №23-рп/2010у справі щодо офіційного тлумачення положень ч. 1 ст.14-1 КУпАП зазначено, що адміністративна відповідальність в Україні та процедура притягнення до адміністративної відповідальності ґрунтуються на конституційних принципах та правових презумпціях, які зумовлені визнанням і дією принципу верховенства права в Україні.

Наведені правові позиції встановлюють, що особа не вважається винною, доки її вина не буде доведена у встановленому законом порядку. Тобто особа не повинна доказувати свою невинуватість і його поведінка вважається правомірною, доки не доведено зворотнє.

На підставі задекларованого принципу, що міститься в ст. 7 КУпАП, кожній особі щодо якої вирішується питання про притягнення до адміністративної відповідальності гарантовано, що ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом, а провадження в справі про адміністративне правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

Відповідно до вимог ст. 245 КУпАП завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

Згідно із вимогами ст. 251 КУпАП доказами у справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, поясненнями свідків, а також іншими документами.

З цього слідує, що протоколи про адміністративне правопорушення є не тільки джерелом доказів у справі, але й актами обвинувачення у вчиненні конкретного адміністративного правопорушення.

З наявних в матеріалах справи доказів не вбачається, що повідомлена ОСОБА_1 інформація викликала паніку серед населення, чи якимось чином порушила громадський порядок, що в свою чергу говорить про відсутність такої обов`язкової складової адміністративного правопорушення як об`єктивна сторона, а отже в діях притягуваної до відповідальності особи відсутній склад адміністративного правопорушення.

Будь-які інші докази на підтвердження вини ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення передбаченого ст. 173-1 КУпАП у матеріалах справи відсутні.

Так, основними засадами судочинства, визначеними ст. 129 Конституції України, є, крім інших, змагальність сторін та свобода в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Таким чином, за вказаних обставин, суд не має права, з власної ініціативи, у будь-який спосіб збирати докази винуватості особи.

За таких обставин, суд приходить до переконання про те, що у діях ОСОБА_1 відсутня об`єктивна сторона правопорушення передбаченого ст. 173-1 КУпАП, отже і склад адміністративного правопорушення в цілому.

З урахуванням викладеного, в діях ОСОБА_1 відсутній склад правопорушення, передбаченого ст. 173-1 КУпАП, а тому провадження у справі про адміністративне правопорушення щодо неї, відповідно до положень п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП, підлягає закриттю за відсутності складу адміністративного правопорушення.

Керуючись статтею 173-1, пунктом 1 частини1 статті 247, статтями 280, 283, 284, 294 Кодексу України про адміністративні правопорушення, суд,-

П О С Т А Н О В И В:

Закрити провадження у справі про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ст. 173-1 Кодексу України про адміністративні правопорушення за відсутністю складу адміністративного правопорушення.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Постанова може бути оскаржена особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником протягом десяти днів з дня винесення постанови.

Апеляційна скарга подається до Тернопільського апеляційного суду через Чортківський районний суд Тернопільської області.

Суддя: /підпис/

Копія вірна

Постанова набрала законної сили ____ _____________ 2021 року.

Оригінал постанови знаходиться в матеріалах справи № 608/1145/21, яка зберігається в Чортківському районному суді Тернопільської області.

Строк пред`явлення постанови до виконання до «____» ___________ 2021 року.

Суддя Н. В. Яковець

Копію постанови видано «____»___________2021 р.

Секретар: