Справа № 132/3829/20
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

08.02.2021 року м. Калинівка

Суддя Калинівського районного суду Вінницької області Ставнійчук С.В., розглянувши матеріали, які надійшли з Калинівського ВП ГУНП у Вінницькій області про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , українця, громадянина України, пенсіонера, зареєстрованого і проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , за ст. 173 КУпАП,

встановила:

Згідно з протоколом про адміністративне правопорушення серії АПР18 №397379 від 25.11.2020 року, ОСОБА_1 25.11.2020 о 17:00 год. на вул. Маяковського в м. Калинівка Вінницької області висловлювався нецензурною лайкою та вчинив бійку із громадянином ОСОБА_2 , чим вчинив хуліганські дії.

Дії ОСОБА_1 кваліфіковано за ст. 173 КУпАП - дрібне хуліганство, тобто нецензурна лайка в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

В судовому засіданні ОСОБА_1 вину не визнав. Пояснив, що 25.11.2020 о 17 год у нього виник конфлікт з гр. ОСОБА_2 , його сусідом, який в буд. АДРЕСА_2 здійснював ремонтні роботи, внаслідок яких, ймовірно, було пошкоджено фасад будинку, а також не прибрано будівельне сміття на території будинку. Підійшовши до ОСОБА_2 , який знаходився в дворі будинку біля свого автомобіля, він коректно зробив йому зауваження про необхідність прибрати будівельне сміття і вирішити питання щодо пошкоджень фасаду, на що останній зреагував агресивно, почав погрожувати йому викруткою, виражатися в його бік нецензурною лайкою, потім дістав з автомобіля лом-обценьки і ударив його. Він вихопив з рук ОСОБА_2 лом-обценьки, проте останній продовжував наносити йому удари руками, в більшості по голові, а він захищаючись також наносив йому удари у відповідь, в ході чого також виражався нецензурною лайкою. Бійку припинили його дружина, та зять ОСОБА_2 , після чого викликали ШМД. При цьому надав до суду витяг з ЄРДР з якого вбачається, що 09.12.2020 Калинівським ВП ГУНП у Вінницькій області на підставі заяви ОСОБА_1 внесено відомості в ЄРДР за №0000068 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 125 КК України за фактом заподіяння заявнику тілесних ушкоджень ОСОБА_2 під час конфлікту між ними, який мав місце 25.11.2020 близько 17:00 год. в дворі будинку №5 по вул. Маяковського м. Калинівка Вінницької області.

ОСОБА_2 , який згідно з протоколом про адміністративне правопорушення визнаний потерпілим, допитаний у судовому засіданні, пояснив, що 25.11.2020 він, перебуваючи за адресою в м. Калинівка по вул. Маяковського, 5, де він придбав квартиру і проводив ремонтні роботи, на подвір`ї, коли він сідав у свій автомобіль, до нього підійшов ОСОБА_1 і висловив претензії з приводу будівельного сміття і пошкодженого фасаду будинку, і вказав на необхідність перевірити це з його балкона. На що він йому відповів, що йому не має бути діла нічого до його балкона. На що ОСОБА_1 почав до нього виражатися словами нецензурної лайки, погрожувати фізичною розправою, на що він відповів, що може відповісти на такі дії. Викруткою ОСОБА_1 він не погрожував. Між ними виникла словесна перепалка, в ході якої вони ображали один одного словами нецензурної лайки, а потім ОСОБА_1 , підбіг і вдарив його кулаком в обличчя. На що він зреагував, і взяв лом-обценьки і почав ним наносити удари ОСОБА_1 . Між ними зав`язалася бійка, ОСОБА_1 повалив його на землю і продовжував наносити удари по всьому тілу руками. Бійку припинили дружина ОСОБА_1 і його зять. Потім викликали ШМД.

Свідок ОСОБА_3 , допитаний у судовому засіданні, пояснив, що 25.11.2020 біля 17.00 год коли йшов до дітей, побачив у дворі будинку по АДРЕСА_2 бійку між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , та бачив як ОСОБА_2 наносив удари ОСОБА_1 металевою трубою. Початку бійки і причин її виникнення не бачив і не знає. Оскільки нещодавно переніс операцію, в бійку не втручався і пішов далі. Коли близько 18 год повертався додому, то уже бійка була припинена, а на місці були карети ШМД.

Заслухавши пояснення особи, яка притягається до адміністратвиної відповідальності ОСОБА_1 , потерпілого ОСОБА_2 , свідка ОСОБА_3 , дослідивши протокол про адміністративне правопорушення та додані до нього докази, суддя дійшла наступного висновку.

Відповідно до ст. 245 КУпАП, завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

Згідно зі ст. 251 КУпАП, доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Відповідно до ст. 9 КУпАП, адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачена відповідальність.

Адміністративна відповідальність за правопорушення, передбачені цим Кодексом, настає, якщо ці порушення за своїм характером не тягнуть за собою відповідно до закону кримінальної відповідальності.

У п. 15 постанови №10 від 22.12.2006 року «Про судову практику у справах про хуліганство» Пленум Верховного Суду України роз`яснив, що суди не повинні застосовувати заходи адміністративного стягнення, передбачені ст. 173 КпАП, щодо осіб, дії яких містять ознаки злочинів (самоправство, завдання побоїв, заподіяння легких тілесних ушкоджень та ін.) або проступків, що не є дрібним хуліганством.

Диспозицією ст. 173 КУпАП передбачено адміністративну відповідальність за дрібне хуліганство, тобто нецензурну лайку в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Згідно п. 3 постанови Пленуму Верховного суду України №10 від 22.12.2006 «Про судову практику у справах про хуліганство» дрібне хуліганство - це умисне порушення громадського порядку з мотивів явної неповаги до суспільства, яке не супроводжується особливою зухвалістю чи винятковим цинізмом.

Громадський порядок - це обумовлена потребами суспільства система врегульованих правовими та іншими соціальними нормами система відносин, що складаються у громадських місцях в процесі спілкування людей, і яка має на меті забезпечення спокійної обстановки суспільного життя, нормальних умов для праці і відпочинку людей, для діяльності державних органів, підприємств, установ та організацій.

Об`єктивна сторона дрібного хуліганства полягає у нецензурній лайці в громадських місцях, образливому ставленні до громадян та інших діях, що порушують громадський порядок і спокій громадян. При цьому дрібне хуліганство характеризується умислом, тобто особа, яка вчиняє таке правопорушення, усвідомлює, що своїми діями порушує громадський порядок і спокій громадян, та бажає чи свідомо припускає прояв неповаги до суспільства.

Суб`єктивна сторона дрібного хуліганства полягає у неповазі до суспільства, у прагненні показати свою зневагу до існуючих правил і норм поведінки в суспільстві, самоутвердитися за рахунок приниження інших осіб, протиставити себе іншим громадянам, суспільству, державі. Умисний прояв винним явної неповаги до оточуючих - головний момент, що визначає зміст і сенс поведінки хулігана. За відсутності такого мотиву не може бути дрібного хуліганства.

Отже, як вбачається із наведеного об`єктом вказаного адміністративного правопорушення є саме громадський порядок. При цьому умисел винної особи має бути спрямований саме на його порушення (нецензурна лайка в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян тощо).

Як убачається з рапорта Калинівського ВП ГУНП у Вінницькій області, черговою частиною отримано заяву з органів охорони здоров`я (заявник ОСОБА_4 ) та зареєстровано в ЄО за №6484 від 25.11.2020 як «Інша подія» (інші тілесні ушкодження) про поступлення в приймальне відділення Калинівської ЦРЛ з тілесними ушкодженнями ОСОБА_1 . На місце події, яким є АДРЕСА_2 , направлено слідчо-оперативну групу, якою на місці було встановлено, що між громадянами ОСОБА_2 та ОСОБА_1 сталася бійка в ході якої її учасники висловлювалися один до одного нецензурною лайкою та нанесли один одному незначні тілесні ушкодження. Внаслідок чого на обох складено протоколи про адміністративні правопорушення за ст. 173 КУпАП.

В той же час, відповідно до протоколу про адміністративне правопорушення щодо ОСОБА_1 , у ньому не зазначено мотиви дій порушника, не вказані свідки події.

Разом з тим, для юридичної оцінки діяння за ст. 173 КУпАП обов`язковим є поєднання ознак об`єктивної сторони цього правопорушення у виді порушення громадського порядку і суб`єктивної сторони, зокрема, мотиву порушення громадського порядку чи спокою громадян.

За відсутності відповідного мотиву, коли застосування насильства, яке мало місце в даній справі, зумовлене неприязними стосунками і прагненням завдати шкоди конкретній особі з особистих спонукань, сам собою факт вчинення протиправних дій у громадському місці в присутності сторонніх осіб не дає достатніх підстав для кваліфікації їх як дрібного хуліганства.

Згідно матеріалів цієї справи, як ОСОБА_1 , так і ОСОБА_2 показали, що влаштували бійку, яку супроводжували нецензурною лайкою та наносили один одному побої, з приводу з`ясування особистих стосунків між собою. Учасники конфлікту діяли лише щодо один одного, у відсутності свідків, їхні дії були динамічними і нетривалими, а тому в діях ОСОБА_1 відсутній склад адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП.

При цьому, суд приймає до уваги той факт, що в провадженні органу досудового розслідування по даному факту перебуває кримінальне провадження внесене в ЄРДР за №0000068 від 09.12.2020 за ознаками ч. 1 ст. 125 КК України щодо ОСОБА_2 .

За змістом вимог ст.256, ч. 1 ст.257 КпАП України питання наявності або відсутності складу адміністративного правопорушення суд вирішує лише у межах протоколу, складеного відносно конкретної особи, яка притягається до адміністративної відповідальності.

Європейський суд з прав людини у справах «Малофєєва проти Pocії» рішення від 30 травня 2013 року заява № 36673 / 04) та «Карелін проти Pocії» заява № 926 / 08, рішення від 20 вересня 2016 року), серед іншого, зазначив, що у випадку, коли викладена в протоколі фабула адміністративного правопорушення не відображає всіх істотних ознак складу правопорушення, суд не має права самостійно редагувати її, а так само не може відшукувати докази на користь обвинувачення, оскільки це становитиме порушення права на захист (особа не може належним чином підготуватися до захисту) та принципу рівності сторін процесу (оскільки особа має захищатися від обвинувачення, яке підтримується не стороною обвинувачення, а фактично судом).

Виходячи з положень ст.8, ст.62 Конституції України дотримання принципу верховенства права є однією з підвалин демократичного суспільства. Обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачиться на його користь.

Наявність сумнівів не узгоджується із стандартом доказування «поза розумним сумнівом» (рішення від 18 січня 1978 року у справі «Ірландія проти Сполученого Королівства» (Ireland v. the United Kingdom), п.161, Series A заява №25), який застосовується при оцінці доказів, а також докази можуть «випливати зі співіснування достатньо переконливих, чітких і узгоджених між собою висновків чи схожих неспростовних презумпції факту».

Відповідно до ст.7 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом.

Відповідно до п.1 ч.1 ст.247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за відсутністю у діях особи події і складу адміністративного правопорушення.

Враховуючи вищенаведене, приходжу до висновку, що провадження в справі про адміністративне правопорушення, передбачене ст. 173 КУпАП, стосовно ОСОБА_1 підлягає закриттю на підставі п.1 ч. 1 ст.247 КУпАП, а саме у зв`язку з відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення.

Враховуючи викладене та керуючись п.1 ч.1 ст.247, ст.ст. 173,245,251,252,283-285,294 КУпАП, суддя,

постановила:

Провадження в справі про адміністративне правопорушення, передбачене ст. 173 КУпАП стосовно ОСОБА_1 закрити на підставі п.1ч.1 ст.247 КУпАП у зв`язку з відсутністю складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена до Вінницького апеляційного суду через Калинівський районний суд Вінницької області особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником, або прокурором у випадках, передбачених частиною п`ятою статті 7 КУпАП, протягом десяти днів з дня винесення постанови.

Суддя С.В. Ставнійчук