Справа № 216/6486/20
Провадження № 3/216/37/21
П О С Т А Н О В А

іменем України

27 січня 2021 року

Суддя Центрально-Міського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області Сидорак В.В., розглянувши матеріали адміністративної справи, які надійшли з Полку патрульної поліції в місті Кривий Ріг Управління патрульної поліції в Дніпропетровській області Департаменту патрульної поліції про притягнення до адміністративної відповідальності:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина Україна, не працюючого, раніше до адміністративної відповідальності не притягувався, який зареєстрований та проживає за адресою: АДРЕСА_1 ;

за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 44-3 КУпАП, -

В С Т А Н О В И В :

Згідно протоколу про адміністративне правопорушення серія ГП № 311571 від 18 листопада 2020 року, ОСОБА_1 ставиться в провину те, що 06 листопада 2020 року, близько 21 години 03 хвилин в Центрально-Міському районі м. Кривого Рогу Дніпропетровської області, по вул. Алмазна буд. 18, в магазині «АТБ» перебував у п`яному вигляді, та не мав при собі документа, що посвідчує особу, чим порушив п. 16 постанови КМУ № 211 від 11.03.2020 року, за що передбачена адміністративна відповідальність ст. 44-3 КУпАП.

Особа, яка притягається до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 в судові засідання призначені на 25.11.2020 р. та 27.01.2020 р., не з`явився про день та час розгляду справи повідомлявся належним чином, про що в матеріалах справи наявне відповідне поштове повідомлення яке повернулося до суду за відсутністю адресата за вказаною адресою, причини своєї неявки суду не повідомив, заяв чи клопотань не надав. За таких обставин суд вважає за можливе розгляд справи проводити за відсутності особи яка притягається до адміністративної відповідальності, при цьому ст. 268 КУпАП не містить імперативної заборони щодо розгляду справи про адміністративне правопорушення за статтею 44-3 КУпАП за відсутності особи, яка притягується до адміністративної відповідальності.

Відповідно до вимог ст. 245 КУпАП, завданнями провадження у справах про адміністративні правопорушення є своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності із законом.

Відповідно до ст. 280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Диспозицією статті 44-3 КУпАП передбачено відповідальність за порушення правил щодо карантину людей, санітарно-гігієнічних, санітарно-протиепідемічних правил і норм, передбачених Законом України "Про захист населення від інфекційних хвороб", іншими актами законодавства, а також рішень органів місцевого самоврядування з питань боротьби з інфекційними хворобами.

Однак слід зазначити, що диспозиція ст. 44-3 КУпаП є бланкетною і лише описує безпосередньо саме правопорушення, але для повного визначення ознак цього правопорушення відсилає до інших норм права чи підзаконних нормативно-правових актів, які передбачають конкретні обов`язки осіб, передбачених в умовах карантину. Із загальним змістом бланкетної диспозиції пов`язане визначення діяння як правопорушення певного виду та встановлення за нього адміністративної відповідальності, а конкретизований зміст цієї диспозиції передбачає певну деталізацію відповідних положень інших нормативно-правових актів, що наповнює адміністративно-правову норму більш конкретним змістом.

В протоколі про адміністративне правопорушення зазначено, що гр. ОСОБА_1 порушив пункт 16 постанови КМУ № 211 від 11.03.2020 року, що не відповідає дійсним обставинам справи, так як така постанова нараховує лише 13 пунктів., при цьому суд звертає увагу, що обов`язковою складовою об`єктивної сторони правопорушення відповідальність за яке передбачена ст. 44-3 КУпАП, є посилання на конкретну норму закону.

Крім того, як вбачається з матеріалів справи, а саме з протоколу про адміністративне правопорушення, в якому в відповідній графі зазначено, що особу гр. ОСОБА_1 встановлено по паспорту громадянина України серії НОМЕР_1 , що абсолютно суперечить обставинам правопорушення викладеним в такому протоколі, та свідчить про те, що останній на момент складання протоколу мав при собі документ який посвідчує особу.

Частиною 2 статті 251 КУпАП передбачено, що обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу.

Притягнення особи до адміністративної відповідальності можливе лише за наявності складу адміністративного правопорушення, склад адміністративного правопорушення передбачає наявність об`єктивних і суб`єктивних ознак, відсутність хоча б однієї з ознак означає відсутність складу адміністративного правопорушення в цілому. Наведені факти свідчать про неналежність доказів у справі, які не підтверджують існування обставин, що підлягають доказуванню в рамках даної справи, зокрема стосовно обставин вчинення особою діяння, що ставиться їй у провину.

Практика Європейського суду з прав людини показує, що суд при оцінці доказів повинен керуватися критерієм доведення «поза розумним сумнівом». Таке доведення може випливати із сукупності ознак чи неспростовних презумцій, достатньо вагомих, чітких і узгоджених між собою. При цьому, суд наголошує, що не має права самостійно відшукувати докази винуватості особи у вчиненні правопорушення, оскільки таким чином, неминуче перебиратиме на себе функції обвинувача, позбавляючись статусу незалежного органу правосуддя, що є порушеннямст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Згідно зі ст. 7 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

Статтею 62 Конституції України визначено, що ніхто не зобов`язаний доводити свою не винуватість у вчиненні злочину.

Суд, дослідивши матеріали справи в їх сукупності, приходить до висновку про відсутність в діях гр. ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 44-3 КУпАП, у зв`язку з відсутністю будь-яких належних та достовірних доказів, які беззаперечно підтверджували б його вину у вчинені інкримінованого йому адміністративного правопорушення.

Відповідно до ч. 1 ст. 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю у разі відсутністю події і складу адміністративного правопорушення. Склад правопорушення - наявність об`єктивних та суб`єктивних ознак, за наявності яких діяння вважається адміністративним правопорушенням, відсутність хоча б однієї з ознак означає відсутність складу в цілому.

Таким чином, оскільки в діях ОСОБА_1 відсутній склад адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 44-3 КУпАП, а тому провадження по справі, на підставі п. 1 ст. 247 КУпАП, підлягає закриттю.

Керуючись п. 1 ст. 247, 286 КУпАП, суддя -

П О С Т А Н О В И В :

Провадження по справі відносно ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за ознаками адміністративного правопорушення передбаченого ст. 44-3 КУпАП, - закрити у зв`язку з відсутністю складу адміністративного правопорушення.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги. Постанова може бути оскаржена особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником, а також прокурором у випадках, передбачених частиною п`ятою статті 7 КУпАП, протягом десяти днів з дня винесення постанови. Апеляційна скарга подається до Дніпровського апеляційного суду через Центрально-Міський районний суд міста Кривого Рогу Дніпропетровської області, який виніс постанову.

Суддя В. В. Сидорак