Справа № 234/7069/21
Провадження № 3/234/2228/21
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

30 червня 2021 року м. Краматорськ

Суддя Краматорського міського суду Донецької області Чернобай А.О., розглянувши матеріали, які надійшли від Краматорського РУП ГУНП в Донецькій області про притягнення до адміністративної відповідальності:

ОСОБА_1 ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Барвінкове Харківської області, громадянина України, не працює, проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 ,

за ст. 44-3 Кодексу України про адміністративні правопорушення, -

В С Т А Н О В И В:

29.05.2021 об 11 год. біля буд. № 26 по вул. Прилуцька в м. Краматорськ, ОСОБА_1 перебував без документів, що посвідчують особу, підтверджують громадянство та соціальний стату, без посвідчення про взяття на облік бездомної особи, довідки про звернення за захистом в Україні, чим порушив пп. 2 п. 2 постанови КМУ № 1236 від 09.12.2020 року, за що передбачена адміністративна відповідальність за ч.1 ст. 44-3 КУпАП

ОСОБА_1 з протоколом ознайомлений, що підтверджується підписом в протоколі, в судові засідання, призначені на 14.06.2021 року та 30.06.2021 року не з`явився, про час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином, про причини неявки суд не повідомив, клопотання про відкладення розгляду справи не надходило до суду

За правилами статті 268 КУпАП справу про адміністративне правопорушення розглядається в присутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності. Під час відсутності цієї особи справу може бути розглянуто лише у випадках, коли є дані про своєчасне її сповіщення про місце і час розгляду справи і якщо від неї не надійшло клопотання про відкладення справи.

Частиною 2 цієї статті не передбачена обов`язкова присутність особи, яка притягається до адміністративної відповідальності при розгляді справи за ч. 1 ст. 44-3 КУпАП.

Крім того, як наголошує у своїх рішеннях Європейський суд з прав людини, сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана добросовісно користуватись належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Так, у рішенні «Пономарьов проти України» від 3 квітня 2008 року Європейський Суд з прав людини наголосив, що «сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження».

Стаття 268 КУпАП не містить заборони розглядати справу про адміністративне правопорушення за ч. 1 ст. 44-3 КУпАП без обов`язкової присутності особи, яка притягується до адміністративної відповідальності.

Приймаючи до уваги те, що ОСОБА_1 був обізнаний щодо складання відносно нього протоколу та повідомлений про час та місце розгляду справи, від ньогоне надійшло клопотання про відкладення розгляду справи, у зв`язку з чим причини неявки ОСОБА_1 до суду визнані неповажними, та, відповідно до вимог ст. 268 КУпАП, а також беручи до уваги практику Європейського суду з прав людини, відповідно до якої сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватись належними їй процесуальними правам та неухильно виконувати процесуальні обов`язки, суд вважає за можливе провести розгляд справи у його відсутність на підставі наявних матеріалів.

Дослідивши матеріали справи, дотримуючись ст. ст. 245, 252, 280, 283 КУпАП, оцінивши надані докази за внутрішнім переконанням в сукупності, керуючись законом і правосвідомістю, суддя приходить до наступних висновків.

Згідно ст. 280 КУпАП, орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності тощо.

Відповідно до ст. 245 КУпАП завданням провадження у справах про адміністративне правопорушення є, зокрема, повне, всебічне і об`єктивне з`ясування обставин справи.

Відповідно до п. 3 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 11.06.2004 року №11 „Про окремі питання, що виникають при застосуванні судами положень ст.276 КУпАП, суддя при розгляді справи про адміністративне правопорушення має своєчасно, всебічно, повно й об`єктивно з`ясувати обставини справи і вирішити її в точній відповідності із законом.

Відповідно до частини першої статті 8 КУпАП особа, яка вчинила адміністративне правопорушення, підлягає відповідальності на підставі закону, що діє під час і за місцем вчинення правопорушення.

В розумінні зазначеної норми права, суддя розглядає справу про адміністративне правопорушення в рамках закону, який діяв на момент скоєння ОСОБА_1 адміністративного правопорушення.

Відповідно до ч. 1 ст. 44-3 КУпАП, порушення правил щодо карантину людей, санітарно-гігієнічних, санітарно-протиепідемічних правил і норм, передбачених Законом України "Про захист населення від інфекційних хвороб", іншими актами законодавства, а також рішень органів місцевого самоврядування з питань боротьби з інфекційними хворобами, - тягне за собою накладення штрафу на громадян від однієї до двох тисяч неоподатковуваних мінімумів доходів громадян і на посадових осіб - від двох до десяти тисяч неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Відповідно до пп. 2 п. 2 постанови КМУ № 1236 від 09.12.2020 року, на території України на період дії карантину запроваджуються обмежувальні протиепідемічні заходи, а саме забороняється: перебування на вулицях без документів, що посвідчують особу, підтверджують громадянство чи її спеціальний статус, без посвідчення про взяття на облік бездомної особи, довідки про звернення за захистом в Україні.

Матеріали адміністративного протоколу містять докази, відповідно до ст. 251 КУпАП, що підтверджують скоєння ОСОБА_1 правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 44-3 КУпАП, а саме: протокол про адміністративне правопорушення серії ВАБ 686983 від 29.05.2021 року, письмовими поясненнями ОСОБА_1 .

Разом з тим, розглядаючи справу, суд враховує, як того вимагає ст. 33 КУпАП, характер вчиненого правопорушення, особу порушника, ступінь його вини, майновий стан, обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність.

Разом з тим, розглядаючи справу, суд враховує, як того вимагає ст. 33 КУпАП, характер вчиненого правопорушення, особу порушника, ступінь його вини, майновий стан, обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність.

Так, ОСОБА_1 перебував біля буд. 26 по вул. Прилуцька в м. Краматорську без документів, умислу на порушення умов карантину в нього не було, раніше за ст. 44-3 ч. 1 КУпАП не притягувався.

Дані факти суд визнає обставинами, що пом`якшують відповідальність за адміністративне правопорушення відповідно до ст. 34 КУпАП; обтяжуючих обставин, визначених ст. 35 КУпАП судом не встановлено.

Вирішуючи питання про накладення адміністративного стягнення за вчинення адміністративного правопорушення, суд приймає до уваги вимоги ст. ст. 23, 33 КУпАП, в силу яких адміністративне стягнення є мірою відповідальності і застосовується з метою виховання особи, яка вчинила адміністративне правопорушення, поваги до правил співжиття, в дусі додержання законів України, а також запобігання вчиненню нових правопорушень як самим порушником, так і іншими особами.

При накладенні стягнення враховуються характер вчиненого правопорушення, особа порушника, ступінь його вини, майновий стан, обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність.

Відповідно до вимог ст. 22 КУпАП при малозначності вчиненого правопорушення орган, посадова особа, уповноважені вирішувати справу, можуть звільнити порушника від адміністративної відповідальності і обмежитись усним зауваженням.

Малозначним є правопорушення, яке не становить великої суспільної шкідливості й не завдало значних збитків державним або суспільним інтересам або безпосередньо громадянам.

Одним із принципів реалізації гуманістичних проявів у правовому регулюванні суспільних відносин в Україні є можливість звільнення правопорушника від юридичної відповідальності на підставі визнання уповноваженими посадовими особами вчиненого ним протиправного діяння малозначним для суспільства.

Санкція ч.1 ст. 44-3 КУпАП передбачає стягнення у вигляді штрафу на громадян від однієї до двох тисяч неоподатковуваних мінімумів доходів громадян і на посадових осіб - від двох до десяти тисяч неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

У справі Ізмайлов проти Росії (п. 38 рішення від 16.10.2008 року), Європейський суд з прав людини вказав, що при призначенні покарання для того, щоб втручання (вилучення спеціального права) вважалося пропорційним, воно має відповідати тяжкості правопорушення і не становити особистий надмірний тягар для особи.

На підставі вказаного, керуючись ст. 22 КУпАП, враховуючи малозначність вчиненого правопорушення, те що діяння ОСОБА_1 не становлять великої громадської небезпеки, не заподіяли шкоди громадським або державним інтересам, так само як правам та свободам громадян чи іншим охоронюваним законом цінностям, - суддя вважає можливим звільнити порушника від адміністративної відповідальності і обмежитись усним зауваженням, чого буде достатньо для забезпечення виховного впливу та запобігання вчиненню нових правопорушень.

Згідно з ч. 2 ст. 284 КУпАП, при оголошенні усного зауваження виноситься постанова про закриття провадження у справі про адміністративне правопорушення.

На підставі викладеного, керуючись ст. 22, ст. 44-3 КУпАП, суддя, -

П О С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , визнати винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 44-3 КУпАП.

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , звільнити від адміністративної відповідальності за скоєння правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 44-3 КпАП України в зв`язку з малозначністю вчиненого правопорушення, обмежитись усним зауваженням.

Провадження у справі про адміністративне правопорушення за ч. 1 ст. 44-3 КпАП України відносно ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , закрити на підставі ст. 22 КпАП України.

На постанову може бути подана апеляційна скарга до Донецького апеляційного суду через Краматорський міський суд Донецької області

Суддя А.О. Чернобай