Справа №766/4432/21
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16.06.2021 року суддя Херсонського міського суду Херсонської області Дорошинська В.Е., розглянувши матеріали, які надійшли з Головного управління Держпраці у Херсонській області про адміністративне правопорушення, передбачене ч. 1 ст. 41 Кодексу України про адміністративні правопорушення, відносно

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 громадянина України, проживає за адресою: АДРЕСА_1 , головний бухгалтер МКП «Херсонелектротранс»

встановив:

23.03.2021 р. до суду надійшли матеріали про притягнення ОСОБА_1 , до адміністративної відповідальності за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 41 КУпАП.

Зі змісту протоколу про адміністративне правопорушення №ХС 19025/166/АВ/П/ПТ від 17.03.2021 р. вбачається, що ОСОБА_1 , перебуваючи на посаді головного бухгалтер МКП «Херсонелектротранс» допустила порушення ч. 1 ст. 41 КУпАП, а саме:

1.В порушення ч.1 ст.59 КЗпПУ тривалість перерви в роботі між змінами менше подвійної тривалості робочого часу в попередній зміні (включаючи і час перерви на обід). Так, наприклад, згідно наданого табелю обліку робочого часу за грудень 2020 року працівником ОСОБА_2 відпрацьовано по графіку 4 та 5 грудня 22 годин 02 хвилин, 06 грудня працівник відпочивав, а 7 грудня (у другий вихідний день)-працівник відпрацював 11.57 годин, потім знову по графіку відпрацював 8 та 9 грудня 22 години 40 хвилини. 10 грудня по графіку був вихідний, а 11,12,13 відпрацьовано 34 години 28 хвилин. Тобто, підприємством не забезпечено тривалість менше подвійної тривалості часу роботи в попередній зміні перерви в роботі між змінами не менше подвійної тривалості часу роботи в попередній зміні.

2.В порушення ч.2 ст.59 КЗпПУ працівники на роботу протягом двох змін підряд призначаються наприклад, згідно наданого табелю обліку робочого часу за жовтень 2020 року працівником ОСОБА_2 відпрацьовано по графіку 5 та 6 жовтня 22 годин 46 хвилин, у власні вихідні дні 7 та 8 жовтня працівник відпрацював 22.36 годин, а потім знову по графіку відпрацював 9 та 10 жовтня 22 години 04 хвилини, Тобто працівник пропрацював три зміни підряд.

3.В порушення ч.1 ст.65 КЗпПУ надурочні роботи перевищують для працівника чотири години протягом двох днів підряд і 120 годин на рік. Так, згідно наданих табелів обліку робочого часу за період жовтень-грудень 2020 року працівником ОСОБА_2 відпрацьовано надурочних 215 годин 24 хвилини, що значно перевищує встановлені норми.

4.В порушення ч.1 ст. 71 ч.3 ст.73 КЗпПУ робота у вихідні дні, святкові і неробочі дні використовується не тільки у виняткових випадках, визначених частиною другою статті 71 КЗпП. Так, згідно наданих табелів обліку робочого часу за період жовтень-грудень 2020 року встановлено, що працівник ОСОБА_2 систематично працювала у вихідні дні, встановлені їй по графіку

5.В порушення ч.1 ст. 115 КЗпПУ та ч.1 ст. 24 Закону України «Про оплату праці» виплата заробітної плати проводиться нерегулярно через проміжок часу, що перевищує 16 календарних днів. Так, згідно наданих відомостей на виплату №6 від 01.02.2021 року та № 12 від 05.02.2021 року на підприємстві має місце випадок, коли заробітна плата за грудень була виплачена в повному обсязі 29.12.2020 року, а заробітна плата за січень 2021 року виплачена 01 та 05 лютого 2021 року, тобто, через проміжок часу, що перевищує 16 календарних днів.

У діях ОСОБА_1 , вбачається склад адміністративного правопорушення, відповідальність за яке передбачено ч. 1 ст. 41 КУпАП, а саме: порушення встановлених термінів виплати заробітної плати, виплата їх не в повному обсязі, а також інші порушення вимог законодавства про працю.

У судові засідання, призначені на 08.04.2021, 26.04.2021 13.05.2021, 02.06.2021, 16.06.2021 не з`явилася, про дату, час та місце розгляду справи повідомлялася, шляхом направлення судових повісток, розміщення оголошення на офіційному сайті Херсонського міського суду Херсонської області.

Суд завчасно, повідомляв ОСОБА_1 , про виклик у судові засідання на адресу, зазначену під час складання адміністративного протоколу, достовірність якої посвідчена власним підписом останньої.

Вимогами ч. 1 ст. 268 КУпАП передбачено, що справа про адміністративне правопорушення розглядається в присутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності. Під час відсутності цієї особи справу може бути розглянуто лише у випадках, коли є дані про своєчасне її сповіщення про місце і час розгляду справи і якщо від неї не надійшло клопотання про відкладення розгляду справи.

Законодавством КУпАП встановлено строки здійснення провадження у справах про притягнення до адміністративної відповідальності з метою забезпечення учасникам процесу визначеності у часі, протягом якого суд розгляне справу. Передусім такі строки слугують інтересам особи, яка зазнає заходів впливу, оскільки наявність визначеного строку дає розуміння того, скільки триватиме такий вплив. Водночас протягом такого строку особу наділено процесуальними правами та обов`язками, що дає можливість, в тому числі з використанням адміністративного ресурсу (повноважень суду щодо витребування доказів, допиту свідків тощо), представити суду доводи на захист своєї правової позиції. Добросовісна участь особи у процесі вирішення справи щодо неї полягає в активній участі в її розгляді і недопущенні зловживань наданими правами.

Недотримання строків розгляду справ про адміністративні правопорушення порушує конституційне право на судовий захист, гарантований статтею 55 Конституції України, і негативно впливає на ефективність правосуддя та на авторитет судової влади.

Дотримання балансу між інтересами всіх сторін при розгляді справи покладено на суд, який, вирішуючи питання про права та обов`язки сторін, також зобов`язаний дотримуватися встановлених законодавством правил та строків розгляду справи

Європейський суд з прав людини у рішенні «Пономарьов проти України» від 3 квітня 2008 року зазначив, що сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.

Статтею 6 Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини гарантовано кожній фізичній особі право на розгляд судом протягом розумного строку цивільної, кримінальної, адміністративної або господарської справи, а також справи про адміністративне правопорушення, у якій вона є стороною.

Розумним, зокрема, вважається строк, що є об`єктивно необхідним для виконання процесуальних дій, прийняття процесуальних рішень та розгляду і вирішення справи з метою забезпечення своєчасного (без невиправних зволікань) судового захисту.

В поняття «розумний строк» розгляду справи, Європейський суд з прав людини включає: складність справи; поведінку заявника; поведінку органів державної влади; важливість справи для заявника.

Згідно рішення Європейського суду з прав людини у справі «Смірнов проти України» від 08.11.2005 слідує, що в силу вимог ч. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи, є порушенням ч. 1 ст. 6 даної Конвенції.

Крім того, Європейський суд з прав людини в п. 41 рішення від 03.04.2008 у справі «Пономарьов проти України» зазначив, що сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження та добросовісно виконувати процесуальні обов`язки (див., рішення у справі «Олександр Шевченко проти України», заява № 8371/02, п. 27, рішення від 26.04.2007 та «Трух проти України», заява №50966/99 від 14.10.2003).

Протокол про адміністративне правопорушення №ХС 19025/166/АВ/П/ПТ від 17.03.2021 р. було складено у присутності ОСОБА_1 , про що свідчить її підпис, отже останній було відомо про існування судового провадження відносно неї. Проте зловживаючи своїми правами ОСОБА_1 , не вжила належних заходів, щоб дізнатись про стан судового провадження, заяв та клопотань, в тому числі про зміну місця проживання, до суду не подавала.

Безпідставне умисне затягування справи нівелює завдання Кодексу України про адміністративні правопорушення, якими є охорона прав і свобод громадян, власності, конституційного ладу України, прав і законних інтересів підприємств, установ і організацій, встановленого правопорядку, зміцнення законності, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі точного і неухильного додержання Конституції і законів України, поваги до прав, честі і гідності інших громадян, до правил співжиття, сумлінного виконання своїх обов`язків, відповідальності перед суспільством (стаття 1 КУпАП).

З огляду на викладене судом не встановлено поважних причин неявки ОСОБА_1 , до суду, що відповідно до вимог ч. 1 ст. 268 КУпАП не є перешкодою для розгляду адміністративної справи, а тому вважає за можливе надати оцінку фактам, викладеним у протоколі про адміністративне правопорушення за відсутності останнього.

Так, вина ОСОБА_1 , у вчиненні правопорушення підтверджена наступними дослідженими в судовому засіданні доказами:

- протоколом про адміністративне правопорушення №ХС 19025/166/АВ/П/ПТ від 17.03.2021 р. в якому викладено обставини вчиненого ОСОБА_1 , адміністративного правопорушення;

- актом інспекційного відвідування (позапланового) відповідно до якого виявлено наступні порушення: 1.В порушення ч.1 ст.59 КЗпПУ тривалість перерви в роботі між змінами менше подвійної тривалості робочого часу в попередній зміні (включаючи і час перерви на обід). Так, наприклад, згідно наданого табелю обліку робочого часу за грудень 2020 року працівником ОСОБА_2 відпрацьовано по графіку 4 та 5 грудня 22 годин 02 хвилин, 06 грудня працівник відпочивав, а 7 грудня (у другий вихідний день)-працівник відпрацював 11.57 годин, потім знову по графіку відпрацював 8 та 9 грудня 22 години 40 хвилини. 10 грудня по графіку був вихідний, а 11,12,13 відпрацьовано 34 години 28 хвилин. Тобто, підприємством не забезпечено тривалість менше подвійної тривалості часу роботи в попередній зміні перерви в роботі між змінами не менше подвійної тривалості часу роботи в попередній зміні.

2.В порушення ч.2 ст.59 КЗпПУ працівники на роботу протягом двох змін підряд призначаються наприклад, згідно наданого табелю обліку робочого часу за жовтень 2020 року працівником ОСОБА_2 відпрацьовано по графіку 5 та 6 жовтня 22 годин 46 хвилин, у власні вихідні дні 7 та 8 жовтня працівник відпрацював 22.36 годин, а потім знову по графіку відпрацював 9 та 10 жовтня 22 години 04 хвилини, Тобто працівник пропрацював три зміни підряд.

3.В порушення ч.1 ст.65 КЗпПУ надурочні роботи перевищують для працівника чотири години протягом двох днів підряд і 120 годин на рік. Так, згідно наданих табелів обліку робочого часу за період жовтень-грудень 2020 року працівником ОСОБА_2 відпрацьовано надурочних 215 годин 24 хвилини, що значно перевищує встановлені норми.

4.В порушення ч.1 ст. 71 ч.3 ст.73 КЗпПУ робота у вихідні дні, святкові і неробочі дні використовується не тільки у виняткових випадках, визначених частиною другою статті 71 КЗпП. Так, згідно наданих табелів обліку робочого часу за період жовтень-грудень 2020 року встановлено, що працівник ОСОБА_2 систематично працювала у вихідні дні, встановлені їй по графіку

5.В порушення ч.1 ст. 115 КЗпПУ та ч.1 ст. 24 Закону України «Про оплату праці» виплата заробітної плати проводиться нерегулярно через проміжок часу, що перевищує 16 календарних днів. Так, згідно наданих відомостей на виплату №6 від 01.02.2021 року та № 12 від 05.02.2021 року на підприємстві має місце випадок, коли заробітна плата за грудень була виплачена в повному обсязі 29.12.2020 року, а заробітна плата за січень 2021 року виплачена 01 та 05 лютого 2021 року, тобто, через проміжок часу, що перевищує 16 календарних днів.

- приписом про усунення виявлених порушень законодавства про працю №ХС 19025/166/АВ/П від 17.03.2021р., яким зобов`язано директора МКП Херсонелектротранс ОСОБА_3 , забезпечити додержання норм законодавства про працю;

- розрахунковими відомостями про зарахування заробітної плати працівникам МКП Херсонелектротранс згідно якої нараховані заробітні плати у тому числі ОСОБА_2 ;

- табелями обліку робочого часу водіїв тролейбуса за жовтень 2020 року; грудень 2020 року;

При вирішенні питання винуватості ОСОБА_1 або її спростування, врахуванню підлягають наступні норми діючого законодавства.

Відповідно до ч. 1 ст. 7 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом.

Адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність (ч. 1 ст. 9 КУпАП).

Статтею 245 КУпАП визначено, що завданням провадження в справах про адміністративне правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішенні її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

Відповідно до ст. 280 КУпАП суд при розгляді справи про адміністративне правопорушення повинен з`ясувати чи винна дана особа у вчиненні адміністративного правопорушення, а також всі обставини, які мають значення для правильного вирішення справи.

Так, ст. 251 КУпАП визначено, що доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі або в режимі фотозйомки (відеозапису), які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху та паркування транспортних засобів, актом огляду та тимчасового затримання транспортного засобу, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Згідно ст. 252 КУпАП орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Докази, яким надано під час судового розгляду оцінку, узгоджуються між собою щодо часу, місця та обставин вчиненого ОСОБА_1 адміністративного правопорушення, а тому вказують на наявність в діях останньої адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 41 КУпАП.

Враховуючи викладене вище, характер вчиненого правопорушення, відсутність обставин, що пом`якшують або обтяжують відповідальність правопорушника, суд приходить до висновку про необхідність застосувати адміністративне стягнення у вигляді штрафу.

Відповідно до ст.40-1 КУпАП, судовий збір у провадженні по справі про адміністративне правопорушення у разі винесення судом (суддею) постанови про накладення адміністративного стягнення сплачується особою, на яку накладено таке стягнення, у зв`язку з чим на вимогу п. 5 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» з ОСОБА_1 , підлягає стягненню судовий збір у розмірі 454,00 грн.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст.33, 40-1, ч. 1 ст. 41, ст.ст.250-252, 280, 283, 284 КУпАП

постановив:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 громадянина України, проживає за адресою: АДРЕСА_1 , головний бухгалтер МКП «Херсонелектротранс», визнати винною у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1ст. 41 КУпАП та накласти адміністративне стягнення у вигляді штрафу у розмірі тридцяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 510,00 грн.

(Рахунок отримувача: UA0021002, Одержувач УК у м. Херсоні /м Херсон/ 21081100, Код отримувача(код за ЄДРПОУ) 37959779, Банк отримувач Казначейство України (ЕАП), Код класифікації доходів бюджету: 21081100).

Стягнути з ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 громадянина України, проживає за адресою: АДРЕСА_1 , головний бухгалтер МКП «Херсонелектротранс», на користь держави судовий збір у розмірі 454,00 грн.

(Отримувач коштів: ГУК у м.Києві/м.Київ/22030106, Код отримувача(код за ЄДРПОУ) 37993783, Банк отримувача Казначейство України (ЕАП), Рахунок отримувача: UA0026001, Код класифікації доходів бюджету: 22030106).

Роз`яснити ОСОБА_1 що згідно ст. 307 КУпАП штраф має бути сплачений не пізніш як через п`ятнадцять днів з дня вручення йому постанови про накладення штрафу, а в разі оскарження такої постанови не пізніш як через п`ятнадцять днів з дня повідомлення про залишення скарги без задоволення.

У разі несплати штрафу в установлений законом строк постанова про адміністративне стягнення згідно із ст. 308 КУпАП буде надіслана для примусового виконання до відділу Державної виконавчої служби за місцем проживання порушника, роботи або за місцем знаходження його майна в порядку, встановленому законом.

У порядку примусового виконання постанови про стягнення штрафу за вчинення адміністративного правопорушення з правопорушника стягується: подвійний розмір штрафу, визначеного у відповідній статті цього Кодексу; витрати на облік зазначених правопорушень. Розмір витрат на облік правопорушень визначається Кабінетом Міністрів України.

Постанова у справі про адміністративне правопорушення може бути оскаржена до Херсонського апеляційного суду через Херсонський міський суд Херсонської області особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником протягом 10 (десяти) днів з дня винесення постанови.

В разі пропуску зазначеного строку з поважних причин цей строк за заявою особи, щодо якої винесено постанову, може бути поновлено органом (посадовою особою), правомочним розглядати скаргу.

СуддяВ. Е. Дорошинська