Справа № 466/623/21
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

12 лютого 2021 року м. Львів

Суддя Шевченківського районного суду м. Львова Невойт П.С., розглянувши матеріали, які надійшли з Головного управління Держпраці у Львівській області про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ІПН НОМЕР_1 , громадянин України, головного лікаря Комунальної 5-ої стоматологічної поліклініки м. Львова, проживає за адресою: АДРЕСА_1

за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ст.41 ч.1 КУпАП,

у с т а н о в и в :

згідно протоколу про адміністративне правопорушення №ЛВ0109/400/АВ/П/ПТ від 27.01.2021 гр. ОСОБА_1 будучи відповідальною особою допустив порушення вимог ч.1 ст.115 КЗпП України, ч.1 ст.24 ЗУ «Про оплату праці», а саме виплата заробітної плати не проводиться не менше двох разів на місяць через проміжок часу, що не перевищує 16 календарних днів, не пізніше семи днів після закінчення періоду, за який здійснюється виплата, що призвело до формування заборгованості із виплати заробітної плати, яка станом на день проведення перевірки становить 4233,4 тис.грн., зокрема: невиплачена заробітна плата за липень, серпень, вересень, жовтень, листопад, грудень 2019 року та січень-грудень 2020 року перед 127 працівниками, в т.ч. перед 7-ма звільненими працівниками на суму 279,1тис.грн.; порушення ст.116 КЗпП України при звільненні працівника виплата всіх сум, що належать від Установи не провадиться в день звільнення; порушення ч.4 ст.115 КЗпП, ст.21 ЗУ «Про оплату праці» заробітна плата працівникам за весь час щорічної відпустки невиплачена за три дні до початку відпустки.

В судовому засіданні ОСОБА_1 просив закрити провадження у зв`язку з відсутністю у його діях складу адміністративного правопорушення.

Відповідно до ст.245 КУпАП завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом.

Статтею 280 КУпАП передбачено, що при розгляді справи про адміністративне правопорушення відповідний орган чи посадова особа зобов`язані з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

За змістом ст. 279 КУпАП ці обставини встановлюються в ході дослідження доказів під час розгляду справи.

Згідно ст.251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, а також іншими документами.

Відповідальність за ч.1 ст.41 КУпАП настає у випадку порушення встановлених термінів виплати заробітної плати, виплата їх не в повному обсязі, а також інші порушення вимог законодавства про працю.

Згідно ст.9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Згідно ст.10, ст.11 КУпАП адміністративне правопорушення визнається вчиненим умисно, коли особа, яка його вчинила, усвідомлювала протиправний характер своєї дії чи бездіяльності, передбачала її шкідливі наслідки і бажала їх або свідомо допускала настання цих наслідків, а з необережності, коли особа, яка його вчинила, передбачала можливість настання шкідливих наслідків своєї дії чи бездіяльності але легковажно розраховувала на їх відвернення або не передбачала можливість настання таких наслідків, хоч повинна була і могла їх передбачити.

Таким чином, враховуючи викладене, а також те, що в силу принципу презумпції невинуватості усі сумніви у винності особи, що притягується до відповідальності, тлумачаться на її користь, а недоведена вина прирівнюється до доведеної невинуватості, суд вважає, що інспектор ГУ Держпраці у Львівській області Меленюк Г.С. не дослідила всебічно та повно усіх обставин справи.

Стаття 6 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» регламентує, що підставами для здійснення позапланових заходів є звернення фізичної особи (фізичних осіб) про порушення, що спричинило шкоду її (їхнім) правам, законним інтересам, життю чи здоров`ю, навколишньому природному середовищу чи безпеці держави, з додаванням документів чи їх копій, що підтверджують такі порушення (за наявності). Позаплановий захід у такому разі здійснюється виключно за погодженням центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у відповідній сфері державного нагляду (контролю), або відповідного державного колегіального органу.

Під час проведення позапланового заходу з`ясовуються лише ті питання, необхідність перевірки яких стала підставою для здійснення цього заходу, з обов`язковим зазначенням цих питань у посвідченні (направленні) на проведення заходу державного нагляду (контролю).

Відповідно до п.1 Положення про Державну службу України з питань праці (далі - Положення № 96), затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 11 лютого 2015 року № 96, Державна служба України з питань праці (Держпраці) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра соціальної політики, і який реалізує державну політику у сферах промислової безпеки, охорони праці, гігієни праці, здійснення державного гірничого нагляду, а також з питань нагляду та контролю за додержанням законодавства про працю, зайнятість населення, загальнообов`язкове державне соціальне страхування від нещасного випадку на виробництві та професійного захворювання, які спричинили втрату працездатності, у зв`язку з тимчасовою втратою працездатності, на випадок безробіття (далі - загальнообов`язкове державне соціальне страхування) в частині призначення, нарахування та виплати допомоги, компенсацій, надання соціальних послуг та інших видів матеріального забезпечення з метою дотримання прав і гарантій застрахованих осіб.

Пунктом 7 Положення встановлено, що Держпраці здійснює свої повноваження безпосередньо та через утворені в установленому порядку територіальні органи.

Правові та організаційні засади, основні принципи і порядок здійснення державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності, повноваження органів державного нагляду (контролю), їх посадових осіб і права, обов`язки та відповідальність суб`єктів господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю) визначає Закон України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» №877-V від 05.04.2007 (далі Закон №877-V).

Дія цього Закону поширюється на відносини, пов`язані зі здійсненням державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності (ч.1 ст.2 Закону №877-V).

За визначенням п.1 ч.1 ст.1 Закону №877-V, державний нагляд (контроль) - діяльність уповноважених законом центральних органів виконавчої влади, їх територіальних органів, державних колегіальних органів, органів виконавчої влади Автономної Республіки Крим, місцевих державних адміністрацій, органів місцевого самоврядування (далі - органи державного нагляду (контролю)) в межах повноважень, передбачених законом, щодо виявлення та запобігання порушенням вимог законодавства суб`єктами господарювання та забезпечення інтересів суспільства, зокрема належної якості продукції, робіт та послуг, допустимого рівня небезпеки для населення, навколишнього природного середовища.

Пунктом 2 частини першої статті 1 Закону №877-V визначено, що заходи державного нагляду (контролю) - планові та позапланові заходи, які здійснюються у формі перевірок, ревізій, оглядів, обстежень та в інших формах, визначених законом.

Згідно з ч.1 ст.259 КЗпП України, державний нагляд та контроль за додержанням законодавства про працю юридичними особами незалежно від форми власності, виду діяльності, господарювання, фізичними особами - підприємцями, які використовують найману працю, здійснює центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань нагляду та контролю за додержанням законодавства про працю, у порядку, визначеному Кабінетом Міністрів України.

Процедура здійснення державного контролю за додержанням законодавства про працю юридичними особами та фізичними особами, які використовують найману працю, визначена Порядком здійснення державного контролю за додержанням законодавства про працю, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 21 серпня 2019 року № 823.

Стаття 62 Конституції України закріплює презумпцію невинуватості, відповідно до якої особа, яка притягується до відповідальності може бути визнана винною і покараною лише за умови, якщо її вина буде доведена в передбаченому законом порядку і встановлена рішенням суду. Державні органи не мають права перекладати обов`язок доказування на особу, яка притягається до відповідальності. Усі сумніви щодо доведення вини особи, тлумачаться на її користь.

Посадовою особою, яка винесла протокол у справі про адміністративне правопорушення, не в повній мірі дотримані вимоги Закону. Зокрема, інспектором праці не перевірені факти щодо відсутності коштів на рахунках комунального підприємства, адже зазначена обставина виключає вину особи, яка притягається до адміністративної відповідальності за правопорушення передбачене ч.1 ст.44 КУпАП.

Так, П`ята стоматологічна поліклініка міста Львова перебуває у підпорядкуванні Управління охорони здоров`я Львівської міської ради. Відповідно, фінансування видатків на оплату праці працівників відбувається із Львівської міської ради. ОСОБА_1 , будучи відповідальною особою комунального медичного закладу, усі кошти, які надходять як фінансування оплати праці, спрямовував на виплату заробітної плати. Порушення строків виплати заробітної плати, що призвело до формування заборгованості із виплати заробітної плати зумовлено несвоєчасним бюджетним фінансуванням зі сторони Львівської міської ради. Наведене підтверджується долученими до матеріалів справи документами.

З огляду на вищевикладене, приходжу висновку про відсутність в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.41 КУпАП.

Відповідно до положень ст.247 КУпАП, провадження по справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю в зв`язку з відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.

Керуючись ст. 247, 283, 284 КУпАП, суддя -

п о с т а н о в и в:

провадження у справі про адміністративне правопорушення за ознаками ч.1 ст.44 КУпАП відносно ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 закрити за відсутністю в його діях події і складу адміністративних правопорушень.

На постанову може бути подана апеляційна скарга до Львівського апеляційного суду через Шевченківський районний суд м.Львова протягом десяти днів з дня її постановлення.

Суддя П. С. Невойт