Справа №705/608/21
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

18.02.2021 Суддя Уманського міськрайонного суду Черкаської області Піньковський Р.В., розглянувши матеріали, які надійшли з Уманського РУП ГУНП в Черкаській області про притягнення ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , не працюючого, проживаючого та зареєстрованого по АДРЕСА_1 , до адміністративної відповідальності за ч.1 ст.51 КУпАП,-

В С Т А Н О В И В :

Згідно з протоколом про адміністративне правопорушення серії ВАБ № 270585 від 31.01.2020, 31.01.2021 о 16 годині 45 хвилин ОСОБА_1 перебуваючи у магазині «АТБ», що по вул.Тищика,35, м.Умань, таємно викрав з полиці магазину алкогольний напій марки «REVO», в кількості 2-х штук, вартістю 68 грн. 80 коп., чим вчинив правопорушення, передбачене ч.1 ст.51 КУпАП.

Дослідивши протокол про адміністративне правопорушення та додані до нього матеріали, суддя приходить до наступного.

Згідно ст. 278 КУпАП, орган при підготовці до розгляду справи про адміністративне правопорушення вирішує, чи належить до його компетенції розгляд даної справи; чи правильно складено протокол та інші матеріали справи про адміністративне правопорушення; чи сповіщено осіб, які беруть участь у розгляді справи, про час і місце її розгляду; чи витребувано необхідні додаткові матеріали; чи підлягають задоволенню клопотання особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілого, їх законних представників і адвоката.

Відповідно до положення ст. 245 КУпАП, завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом.

Згідно зі ст. 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягується до відповідальності, свідків, а також іншими документами.

Відповідно до ст. 256 КУпАП у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються, дата і місце його складання, посада, прізвище, ім`я, по-батькові особи, яка складала протокол; відомості про особу порушника, місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвище, адреси свідків і потерпілих, якщо вони є; пояснення порушника, інші відомості, необхідні для вирішення справи. Протокол підписується особою, яка його склала і особою, яка вчинила адміністративне правопорушення; при наявності свідків і потерпілих, протокол може бути підписано також і цими особами. Також, при складанні протоколу особі, яка притягається до адміністративної відповідальності, роз`яснюються його права і обов`язки передбачені ст. 268 КУпАП, про що робиться відмітка в протоколі.

Ч.1 ст.51 КУпАП передбачає відповідальність за дрібне викрадення чужого майна шляхом крадіжки, шахрайства, привласнення чи розтрати.

Частиною 2 ст.13 КУпАП передбачено, що у разі вчинення адміністративного правопорушення особою віком від шістнадцяти до вісімнадцяти років, вони підлягають адміністративній відповідальності на загальних підставах.

Відповідно до ст.270 КУпАП законний представник - особа, яка представляє інтереси неповнолітнього або особи, що через свої фізичні або психічні вади не може сама здійснювати свої права у справах про адміністративні правопорушення (батьки, усиновителі, опікуни, піклувальники).

Загальними положеннями КУпАП не передбачено порядку залучення законного представника особі, яка є неповнолітньою, під час вчинення процесуальних дій, тому суддя вважає, що при вирішенні цього питання необхідно застосувати принцип аналогії закону найбільш близької галузі права, тобто кримінального процесуального права, а саме в даному випадку застосувати ст. 44 КПК України.

У відповідності до окремої думки, висловленої суддями Верховного Суду України в постанові від 24.07.2015 року у справі 5-7кс15, до відносин у справах про адміністративне правопорушення можуть бути застосовані норми КПК, виходячи із загальних засад кримінального провадження ст.7 КПК України та ст.9 КПК «Законність» і рішення ЄСПЛ у справі «Надточій проти України» від 15 травня 2008 року, де «Суд зазначає, що Уряд визнав карну кримінально-правову суть Кодексу про адміністративні правопорушення та його карний кримінально-правовий характер» (п.17, п.21).

Згідно положень ч.1 ст.44 КПК України, якщо підозрюваним, обвинуваченим є неповнолітній, то до участі в процесуальній дії разом з ним залучається його законний представник.

При ознайомленні з матеріалами справи суддею встановлено, що протокол про адміністративне правопорушення складений відносно ОСОБА_2 за ознаками ч.1 ст.51 КУпАП суперечить вимогам ст.ст. 251, 256 КУпАП., оскільки він складений відносно неповнолітнього ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , без присутності батьків чи іншого законного представника неповнолітнього правопорушника. Доказів, які б свідчили, що працівниками поліції були здійснені заходи для встановлення осіб, які б могли бути батьками чи законними представниками неповнолітнього до протоколу не додано. Також в протоколі відсутні пояснення особи, яка притягається до відповідальності, або відмітка про те, що особа відмовилась від їх надання. Такі пояснення взагалі відсутні в наданих матеріалах.

Таким чином, складання протоколу про адміністративне правопорушення відносно неповнолітнього без залучення законного представника, грубо порушує його право на захист.

Крім того, суддя звертає увагу, що всі копії документів, що наявні в матеріалах, не завірені належним чином відповідно до вимог діючого законодавства особою, яка складала протокол про адміністративне правопорушення, що викликає обґрунтовані сумніви в належності та достовірності наданих до суду матеріалів.

Суд наголошує, що він не вправі самостійно змінювати на шкоду особі фабулу, викладену у протоколі про адміністративне правопорушення, яка, по суті, становить виклад обвинувачення у вчиненні певного правопорушення, винуватість у скоєнні якого певною особою має доводитися в суді; суд також не має права самостійно відшукувати докази винуватості особи у вчиненні правопорушення. Адже, діючи таким чином, суд неминуче перебиратиме на себе функції обвинувача, позбавляючись статусу незалежного органу правосуддя, що є порушенням ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Верховним Судом України визнано правильну практику тих суддів, які вмотивованими постановами повертають протоколи про адміністративні правопорушення, складені не уповноваженою на те посадовою особою або без додержання вимог ст.256 КУпАП, відповідному правоохоронному органу для належного оформлення (п.24 постанови Пленуму Верховного Суду України від 23.12.2005 року №14).

Вказані недоліки допущені при складенні та оформленні адміністративного матеріалу, позбавляють суд можливості здійснити всебічне, повне і об`єктивне з`ясування всіх обставин правопорушення. Таким чином, надані до суду матеріали унеможливлюють прийняття законного, обґрунтованого та мотивованого рішення у справі.

З урахуванням викладеного, суддя приходить до висновку про необхідність повернення протоколу про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_2 за ч.1 ст.51 КУпАП з доданими до нього матеріалами до Уманського РУП ГУНП в Черкаській області для належного оформлення та усунення зазначених недоліків.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 255, 256, 283,284-285 КУпАП, суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

Матеріали справи про адміністративне правопорушення відносно неповнолітнього ОСОБА_1 за ознаками ч.1 ст.51 КУпАП провернути до Уманського РУП ГУНП в Черкаській області для належного оформлення.

Постанова оскарженню не підлягає.

Суддя: Р.В. Піньковський