Номер провадження 3/754/552/21
Справа №754/513/21
ПОСТАНОВА

Іменем України

12 лютого 2021 року суддя Деснянського районного суду міста Києва Колегаєва С.В., розглянувши адміністративний матеріал, який надійшов з ВАП УПП в м. Києві, про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ,

проживаючої за адресою: АДРЕСА_1 ,

за ст. 44-3 КУпАП,

В С Т А Н О В И В:

Відповідно до протоколу про адміністративне правопорушення від 22.12.2020 року серії ГП №284241, 22.12.2020 року близько 14 год. 30 хв. за адресою АДРЕСА_2 ОСОБА_1 повідомила, що самовільно залишила місце самоізоляції на якій перебуває 5 добу та зі слів свідків. Чим порушила п.п. 3 п. 10 постанови КМУ від 22 липня 2020 року №641, чим вчинила правопорушення, передбачине ч. 1 ст. 44-3 КУпАП.

В судове засідання ОСОБА_1 не з`явилась, про день, час та місце розгляду справи повідомлялась належним чином, причини своєї неявки суду не повідомила, клопотання про відкладення розгляду справи до суду не надходило.

Вивчивши матеріали справи, суд приходить до наступного висновку.

Відповідно до вимог ст. 268 КУпАП особа, яка притягається до адміністративної відповідальності має право: знайомитися з матеріалами справи, давати пояснення, подавати докази, заявляти клопотання; при розгляді справи користуватися юридичною допомогою адвоката, іншого фахівця в галузі права, який за законом має право на надання правової допомоги особисто чи за дорученням юридичної особи, виступати рідною мовою і користуватися послугами перекладача, якщо не володіє мовою, якою ведеться провадження; оскаржити постанову по справі. Справа про адміністративне правопорушення розглядається в присутності особи яка притягається до адміністративної відповідальності під час відсутності цієї особи справу може бути розглянуто лише у випадках, коли є дані про своєчасне її сповіщення про місце і час розгляду справи і якщо від неї не надійшло клопотання про відкладення справи.

Відповідно до вимог ст. 251 КУпАП, доказами у справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото - і кінозйомки, відеозапису та інше, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

До протоколу не долучено ніяких доказів, які б підтверджували факт вчинення адміністративного правопорушення.

Якщо до протоколу про адміністративне правопорушення не долучено достатніх доказів для підтвердження факту вчинення правопорушення, то суд позбавлений можливості самостійно встановлювати факт вчинення адміністративного проступку та притягнути особу, щодо якої складено протокол до адміністративної відповідальності.

Обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 КУпАП.

Отже, суд не має права замість уповноваженої на то законом особи збирати докази у справі про адміністративне правопорушення, обвинувачення не може грунтуватись на припущеннях, а всі сумніви в силу ст. 62 Конституції України мають трактуватись на користь особи, щодо якої складено протокол.

Відповідно до рішення Європейського суду з прав людини від 20 вересня 2016 року у справі «Карелін проти Росії» (Каrelin v/ Russia», заява № 926/08), коли національний суд при розгляді справи про адміністративне правопорушення за результатами дослідження доказів притягнув особу до відповідальності, уточнивши в судовому рішенні фабулу правопорушення, усунувши певні розбіжності та неточності, які мали місце в протоколі про адміністративне правопорушення, суд не має змоги уточнювати, відредактовувати протокол.

Колегія суддів в Постанові КАС ВС від 08.07.2020р. по справі № 463/1352/16-а (К/9901/2141/18) зробила висновок що в силу принципу презумпції невинуватості, що підлягає застосуванню у справах про адміністративні правопорушення, всі сумніви щодо події правопорушення та винності особи, що притягується до відповідальності, тлумачаться на її користь, недоведені подія та вина особи мають бути прирівняні до доведення невинуватості цієї особи.

Відповідно до ст. 280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Згідно зі статтею 7 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП провадження по справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 підлягає закриттю за відсутності в його діях події і складу адміністративного правопорушення.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 44-3, 245, 247, 251, 254, 256, 258, 268 КУпАП суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

Адміністративне провадження відносно ОСОБА_1 за ст. 44-3 КУпАП закрити, у зв`язку з відсутністю в її діях складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена до Київського апеляційного суду через Деснянський районний суд м. Києва протягом 10 днів з моменту винесення.

Суддя: С.В. Колегаєва