Кропивницький апеляційний суд
№ провадження 33/4809/75/21 Головуючий у суді І-ї інстанції Авраменко О. В.
Категорія - 173 Доповідач у суді ІІ-ї інстанції Широкоряд Р. В.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

05.02.2021 року м. Кропивницький

Суддя Кропивницького Апеляційного Суду - Широкоряд Р.В., розглянувши матеріали адміністративної справи за апеляційною скаргою, потерпілої ОСОБА_1 на постанову Олександрійського міськрайонного суду Кіровоградської області від 11 січня 2021 року, якою стосовно

ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , пенсіонерки, зареєстрованої та проживаючої за адресою: АДРЕСА_1 ,

закритопровадження в справі щодо притягнення до адміністративної відповідальності за ст.173 КУпАП , у зв`язку із відсутністю в її діях події і складу адміністративного правопорушення,

ВСТАНОВИВ:

Згідно протоколу серії АПР18 №657437 від 04 листопада 2020 року вбачається, що ОСОБА_2 , 22 жовтня 2020 року о 19 год. 00 хв., перебуваючи у другому під`їзді будинку АДРЕСА_2 , образливо чіплялася до ОСОБА_1 , а саме: хапала за одяг та ображала нецензурною лайкою, чим порушила громадський порядок. Відповідальність за дане адміністративне правопорушення передбачене ст. 173 КУпАП.

Постановою Олександрійського міськрайонного суду Кіровоградської області від 11 січня 2021 року закритопровадження в справі про адміністративне правопорушення стосовно ОСОБА_2 , у зв`язку з відсутністю в її діях події і складу адміністративного правопорушення.

Не погоджуючись з рішенням суду, потерпіла ОСОБА_1 подала апеляційну скаргу, в якій просить постанову суду першої інстанції скасувати та прийняти нову постанову якою притягнути до адміністративної відповідальності ОСОБА_2 за вчинення адміністративного правопорушення передбаченого ст. 173 КУпАП.

У своїй апеляційній скарзі апелянт зазначає, що незгодна з рішенням суду першої інстанції, оскільки суд прийняв його не з`ясувавши в повному обсязі всі обставини справи.

Також скаржник вважає безпідставним висновок суду щодо зацікавленості у результаті розгляду справи свідків ОСОБА_3 , яка є її сестрою та ОСОБА_4 , яка є її сусідкою, що підписала колективне звернення.

Також потерпіла зауважує, що в суду першої інстанції не викликали сумніви щодо пояснень свідка ОСОБА_5 , хоча він є особою без постійного місця проживання та роботи і може бути зацікавлений в результатах розгляду справи, крім того свідки ОСОБА_5 та ОСОБА_6 були невпевнені в своїх показаннях, зазначали, що «точно не пам`ятають» щодо подій 22.10.2020.

Крім того, апелянт зазначила, що витяг з журналу видачі-здачі ключів від кабінетів гімназії №1, не свідчить про те, що безпосередньо ОСОБА_2 або ОСОБА_5 чи ОСОБА_6 отримували і здавали ключі. В вищезазначеному журналі видачі-здачі ключів, вказане прізвище ОСОБА_7 , який отримав ключі об 11:35 год., а повернув о 14:00 год.

Будучи повідомленою про місце та час розгляду справи, особа, яка притягується до адміністративної відповідальності ОСОБА_2 до суду апеляційної інстанції не з`явилися, повідомлена шляхом надіслання листа-повідомлення та телефонограмою( а.с.58-59), від потерпілої ОСОБА_1 надійшла заява про розгляд справи без її участі, у зв`язку недопущення затягування розгляду справи, апеляційний розгляд проведено у їх відсутність.

Відповідно до положень статті 245 КУпАП завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є - своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов , що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

Згідно з вимогами ст. 280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Доказами в справі про адміністративне правопорушення, як це визначено у ст. 251 КУпАП, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, а також іншими документами.

Водночас, положеннями ст. 252 КУпАП передбачено, що орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Відповідальність за ст. 173 КУпАП настає за дрібне хуліганство, тобто нецензурну лайку в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії , що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Згідно п. 3 постанови Пленуму Верховного суду України №10 від 22.12.2006 «Про судову практику у справах про хуліганство» дрібне хуліганство - це умисне порушення громадського порядку з мотивів явної неповаги до суспільства, яке не супроводжується особливою зухвалістю чи винятковим цинізмом.

Громадський порядок - це обумовлена потребами суспільства система врегульованих правовими та іншими соціальними нормами система відносин, що складаються у громадських місцях в процесі спілкування людей, і яка має на меті забезпечення спокійної обстановки суспільного життя, нормальних умов для праці і відпочинку людей, для діяльності державних органів, підприємств, установ та організацій.

Об`єктивна сторона дрібного хуліганства полягає у нецензурній лайці в громадських місцях, образливому ставленні до громадян та інших діях, що порушують громадський порядок і спокій громадян. При цьому дрібне хуліганство характеризується умислом, тобто особа, яка вчиняє таке правопорушення, усвідомлює, що своїми діями порушує громадський порядок і спокій громадян, та бажає чи свідомо припускає прояв неповаги до суспільства.

Суб`єктивна сторона дрібного хуліганства полягає у неповазі до суспільства, у прагненні показати свою зневагу до існуючих правил і норм поведінки в суспільстві, самоутвердитися за рахунок приниження інших осіб, протиставити себе іншим громадянам, суспільству, державі. Умисний прояв винним явної неповаги до оточуючих - головний момент, що визначає зміст і сенс поведінки хулігана. За відсутності такого мотиву не може бути дрібного хуліганства.

Відповідно до положень ст.ст. 9, 245, 252 КУпАП особа може бути притягнута до адміністративної відповідальності лише за наявності в її діях складу адміністративного правопорушення, який має бути встановлений судом тільки після всебічної та повної оцінки всіх доказів по справі.

Суд першої інстанції правильно встановив фактичні обставини справи і його висновок про відсутність складу адміністративного правопорушення у діях ОСОБА_2 , та закриття провадження в справі про адміністративне правопорушення за ст.173 КУпАП , ґрунтується на матеріалах справи, в яких докази, що свідчать про порушення ОСОБА_2 громадського порядку, зокрема щодо образливого чіпляння до ОСОБА_1 шляхом хапання за одяг та ображання нецензурною лайкою, відсутні.

Щодо посилань в апеляційній скарзі про те, що суд першої інстанції прийняв рішення неповно з`ясувавши всіх обставин справи з порушенням принципу всебічності, повноти та об`єктивності розгляду справи, то вони не знаходять свого підтвердження виходячи з матеріалів справи та є недоведеними.

Перевіряючи доводи апелянта, апеляційним судом встановлено, що на підтвердження вини ОСОБА_2 у вчиненні дрібного хуліганства був складений протокол серія АПР18 №657437 від 04 листопада 2020 року з якого вбачається, що ОСОБА_2 , 22 жовтня 2020 року о 19 год. 00 хв., перебуваючи у другому під`їзді будинку АДРЕСА_2 , образливо чіплялася до ОСОБА_1 , а саме: хапала за одяг та ображала нецензурною лайкою, чим порушила громадський порядок.

Свідків вчинення правопорушення щодо ОСОБА_1 у протоколі не зазначено.

З пояснень, які долучені до матеріалів справи ( а.с.13-20) вбачається, що особи які надавали пояснення не були очевидцями конфлікту, який відбувся між ОСОБА_2 та ОСОБА_1 22.10.2020 року.

Крім того, з матеріалів справи вбачається, що між ОСОБА_2 та мешканця будинку АДРЕСА_2 та будинку АДРЕСА_3 в тому числі потерпілою ОСОБА_1 існують тривалі неприязні відносини, що підтверджується дослідженими судом доказами.

За таких обставин висновок судді міського суду про відсутність в діях ОСОБА_2 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП України, є обґрунтованим і постанова судді відповідає фактичним обставинам справи.

З урахуванням наведеного, підстав для скасування постанови у межах апеляційної скарги не вбачається.

На підставі викладеного та керуючись ст.294 КУпАП,

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу потерпілої ОСОБА_1 - залишити без задоволення, а постанову Олександрійського міськрайонного суду Кіровоградської області від 11 січня 2021 року стосовно ОСОБА_2 залишити без зміни.

Постанова Кропивницького Апеляційного Суду набирає законної сили негайно після її винесення, є остаточною і оскарженню не підлягає.

Суддя Кропивницького

Апеляційного Суду Широкоряд Р.В.