Справа № 163/1869/20
Провадження № 3/163/19/21
ЛЮБОМЛЬСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД ВОЛИНСЬКОЇ ОБЛАСТІ
ПОСТАНОВА

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

17 червня 2021 року місто Любомль

Суддя Любомльського районного суду Волинської області Чишій С.С.

з участю представника Волинської митниці Держмитслужби Каліщука А.В.,

розглянувши в приміщенні суду направлені Волинською митницею Держмитслужби матеріали справи за протоколом № 0476/20500/20 про притягнення до відповідальності за ст.472 МК України

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, що проживає по АДРЕСА_1 , водія ФОП ОСОБА_2 , РНОКПП НОМЕР_1 ,

в с т а н о в и в :

ОСОБА_1 , прямуючи 26 квітня 2020 року з Республіки Польща в Україну через митний пост "Ягодин" Волинської митниці Держмитслужби водієм автомобіля "MAN", номерний знак НОМЕР_2 , з напівпричепом, номерний знак НОМЕР_3 , в якому перевозились мастильно-охолоджуюча рідина та рідка суміш для гідравлічних трансмісій, не задекларував за встановленою формою 57 штук вживаних процесорів до персонального комп`ютера, що знаходились в кабіні автомобіля разом серед особистих речей і були виявлені під час митного контролю, чим вчинив правопорушення, передбачене ст.472 МК України.

На розгляд справи порушник не з`явився, хоча належним чином повідомлявся про дату та місце розгляду; заяв чи клопотань щодо суті протоколу та процедури його розгляду не подав.

Його захисник адвокат Крючков В.О. через електронну пошту направив заяву про проведення засідання без його та підзахисного участі та висловив свою правову позицію щодо суперечностей при визначення вартості переміщуваних ОСОБА_1 предметів.

Представник Волинської митниці під час розгляду протоколу заявив, що вважає доведеною винуватість ОСОБА_1 у вчиненні порушення митних правил, просив накласти стягнення в межах санкції ст.472 МК України, стягнути витрати митниці і судовий збір.

Винуватість ОСОБА_1 у вчиненні правопорушення повністю стверджена матеріалами справи: протоколом про порушення митних правил, митною декларацією та письмовими поясненнями порушника, контрольним талоном, актом про проведення митного огляду транспортного засобу, службовою запискою.

Враховуючи передбачену законом санкцію та доведеність вини порушника, стягнення на нього слід накласти у вигляді конфіскації незадекларованих предметів.

Щодо накладення штрафу як адміністративного стягнення вбачаються підстави для такого висновку.

Санкція ст.472 МК України передбачає відповідальність у вигляді накладення на винну особу штрафу в розмірі 100 відсотків вартості цих товарів, транспортних засобів з конфіскацією зазначених товарів, транспортних засобів.

Стаття 374 МК України встановлює норми ввезення товарів по "зеленому коридору". В частині вартісних показників така норма в автомобільних пунктах пропуску становить 500 євро фактурної вартості товарів.

Такі ж положення щодо обчислення вартості переміщуваних товарів як фактурної містить стаття 368 МК України, а також Порядок справляння митних платежів при ввезенні на митну територію України товарів громадянами, затверджений наказом Мінфіну від 22.05.2012 року № 581.

Митний кодекс України на визначає окремого порядку встановлення вартості товарів в цілях визначення розміру штрафу за порушення митних правил.

В той же час цей кодекс не містить іншого визначення вартості, окрім як митної, а штраф за порушення митних правил визначається виключно у відсотках вартості товарів, транспортних засобів.

З огляду на положення ст.7 МК України щодо складових частин митної справи (застосування механізмів тарифного і нетарифного регулювання зовнішньоекономічної діяльності, справляння митних платежів) та ст.458 МК України щодо визначення поняття порушення митних правил вбачаються підстави для висновку, що розмір штрафу як адміністративного стягнення має визначатись з огляду на митну (в тому числі фактурну) вартість товарів.

В частинах 2, 3 статті VII Генеральної угоди з тарифів і торгівлі (ГАТТ 1947) вказано:

"2. a) Оцінка імпортованого товару для митних цілей повинна ґрунтуватися на дійсній вартості імпортованого товару, на який розраховується мито, або подібного товару і не повинна ґрунтуватися на вартості товару національного походження чи на довільній або фіктивній вартості.(*)

b) Під "дійсною вартістю" слід розуміти ціну, за яку, під час та в місці, визначеними законодавством імпортуючої країни, такий чи подібний товар продається або пропонується до продажу при звичайному ході торгівлі за умов повної конкуренції. У тому ступені, в якому на ціну такого чи подібного товару впливає кількість окремої трансакції, ціна, що розглядається, повинна єдиним способом пов`язуватися або i) з порівнюваними кількостями, або ii) з кількостями, не менш сприятливими для імпортерів, ніж ті, в яких більший обсяг товарів продається у торгівлі між країнами експорту та імпорту.(*)

c) Якщо дійсна вартість не може бути визначена відповідно до підпункту b) цього пункту, оцінка для митних цілей повинна ґрунтуватися на найближчому еквіваленті такої вартості, який можна визначити.(*)

3. Оцінка будь-якого імпортованого товару для митних цілей не повинна включати суми будь-якого внутрішнього податку, застосованого в країні походження чи експорту, від якого імпортований товар був звільнений або який був чи буде знятий шляхом повернення сплаченої суми".

В протоколі про порушення митних правил вартість 57 штук вживаних процесорів до персонального комп`ютера вказана у 119 493 гривні. При цьому жодного обґрунтування для визначення саме такої ціни зміст протоколу не містить.

У приєднаному до протоколу висновку експерта СЛЕД Держмитслужби № -0438 вартість предметів визначена у 118 466,43 гривні із застосуванням порівняльного підходу. При цьому предмети ідентифіковані як вживані процесори для комп`ютерів марки " ІНФОРМАЦІЯ_2 ", а їх опис містить відомості про наявність видимих ознак використання (подряпини, потертості).

Під час розгляду протоколу про порушення митних правил в суді за клопотанням захисника двічі призначалась товарознавча експертиза і двічі відповідна постанова судді поверталась експертами з повідомленням про неможливість її проведення.

Так, експерт Волинського НДЕКЦ МВС України Олевський М.Ю. повідомив, що під час огляду процесорів виявлено порушення цілісності їх будови (відсутні елементи мікросхем, пошкоджені кришки, плати тощо). З огляду на такі обставини визначення ринкової вартості процесорів не проводиться, а визначається вона на підставі калькуляції спеціалізованих ремонтних підприємств.

Експерт Волинської торгово-промислової палати ОСОБА_3 повідомила, що для визначення вартості вживаних процесорів необхідно провести комп`ютерно технічну експертизу компетентним експертом, який, серед іншого, встановить фактичний стан і справність процесорів, їх працездатність і можливість використання тощо.

Таким чином, висновок експерта СЛЕД Держмитслужби містить відомості про ознаки використання процесорів, повідомлення експертів НДЕКЦ МВС України та Волинської торгово-промислової палати про сумніви щодо їх справності.

Клопотання про призначення ком`ютерно-технічної експертизи під час розгляду протоколу в суді ні представником митного органу, ні ОСОБА_1 та його захисником не заявлено.

У зв`язку з наведеним вказана у протоколі про порушення митних правил та у висновку СЛЕД Держмитслужби вартість товару для митних цілей, в тому числі, для визначення розміру штрафу за порушення митних правил, не відповідає положенням ГАТТ 1947, а отже відповідно до ч.3 ст.1 МК України дає підстави для висновку, що дійсна вартість товару по справі не визначена.

Стаття 472 МК України в разі доведеності вини особи передбачає стягнення у вигляді штрафу в розмірі 100 відсотків вартості цих товарів, транспортних засобів з конфіскацією зазначених товарів, транспортних засобів.

Таке стягнення є безальтернативним і позбавляє суд врахувати характер і суспільну шкідливість правопорушення та особу винного.

В рішенні Європейського Суду з прав людини у справі "Гірлян проти Росії" від 09.10.2018 (скарга № 35943/15, §31) зазначено, що положення Кодексу про адміністративні правопорушення Росії … не залишає за судом права винесення вироку стосовно будь-якого розсуду … шляхом надання права вибору між штрафом, еквівалентним, по крайній мірі, неоголошеній сумі, або конфіскації неоголошених готівкових коштів. На думку Суду, така жорстка система не в змозі забезпечити необхідний справедливий баланс між вимогами загальних інтересів и захистом права особи на власність. … (див. Ісмаїлов, § 38, и Болевич, § 45, Танасов проти Румунії № 65910/09, § 28, 31 жовтня 2017 року).

З огляду на зазначені вище обставини цієї справи та практику Європейського Суду з прав людини вбачаються підстави для висновку, що застосування до ОСОБА_1 і штрафу, і конфіскації предметів порушення митних правил, що передбачено санкцією ст.472 МК України як безальтернативне стягнення, буде порушенням положень ст.1 Протоколу № 1 до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, оскільки буде непропорційним, не відповідатиме характеру вчиненого правопорушення, особі правопорушника і буде очевидно неспіврозмірним практичній ролі "правопорушення та відповідальності", а сама вартість товарів належними і допустимими доказами по справі не встановлена.

Таким чином, встановлено підстави для накладення на ОСОБА_1 стягнення у вигляді конфіскації предметів порушення митних правил без застосування штрафу.

З порушника відповідно до п.5 ч.2 ст.4 Закону України № 3674-VI підлягає стягненню судовий збір у відповідному розмірі, а з врахуванням доданої до протоколу довідки митниці витрати митного органу на зберігання товарів протягом 410 діб за курсом НБУ на дату розгляду справи в порядку ст.ст.519, 520 МК України та наказу Міністерства фінансів України від 15.06.2012 року № 731.

Керуючись ст.ст.522, 527, 528 МК України,

п о с т а н о в и в :

ОСОБА_1 визнати винним у вчиненні правопорушення, передбаченого ст.472 МК України, і накласти на нього стягнення у вигляді конфіскації в дохід держави 57 штук вживаних процесорів до персонального комп`ютера.

Стягнути з ОСОБА_1 в користь Волинської митниці Держмитслужби витрати по справі на зберігання товарів в розмірі 28 (двадцять вісім) гривень на рахунок UA1160644 в Державній казначейській службі України, місто Київ (МФО 820172, , призначення платежу "за зберігання товарів").

Стягнути з ОСОБА_1 в користь держави 454 (чотириста п`ятдесят чотири) гривні судового збору на рахунок UA0003480 в Казначействі України (ЕАП) (отримувач ГУК у Волинській області/місто Любомль, , код класифікації доходів бюджету 22030101, призначення платежу "судовий збір у справах про адміністративні правопорушення").

Постанова протягом десяти днів з дня її винесення може бути оскаржена в апеляційному порядку до Волинського апеляційного суду через Любомльський районний суд.

Суддя Любомльського районного суду

Волинської області С.С.Чишій