П О С Т А Н О В А

іменем України

"22" червня 2021 р. Справа153/899/21

Провадження3/153/532/21-п

Код суду: 231

Суддя Ямпільського районного суду Вінницької області Гаврилюк Т.В. розглянувши адміністративну справу, яка надійшла від відділення поліції №1 Могилів-Подільського РВП ГУНП у Вінницькій області про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженку села Воловодівки Немирівського району Вінницької області, зареєстровану у АДРЕСА_1 , проживаючу у АДРЕСА_2 , заміжньої, на утриманні має двох малолітніх дітей - один рік і три роки, із середньо-спеціальною освітою, непрацюючої, перебуває у декретній відпустці, інвалідності немає, громадянки України, за скоєння адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 Кодексу України про адміністративні правопорушення,

В С Т А Н О В И В :

Відповідно до протоколу про адміністративне правопорушення серії АПР18 №721936 складеного 02.06.2021, 02 червня 2021 року о 17 годині 40 хвилин у АДРЕСА_3 в приміщенні магазину виникла словесна суперечка між ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , в ході якої ОСОБА_2 виражалася до останнього словами нецензурної лексики.

ОСОБА_2 вину у скоєному не визнала та суду пояснила, що вона перебувала у магазині, і в той час зайшов ОСОБА_3 , який був у стані алкогольного сп`яніння і зробив їй зауваження за те, що вона перебувала без маски і почав намахуватися на неї бити її. За неї заступилася продавець, яка її собою прикрила. Між ними виникла словесна суперечка, в ході якої ОСОБА_3 почав виражатися нецензурними словами в її адресу, погрожував фізичною розправою їй особисто та її малолітнім дітям. Після чого вона злякалася і вийшла з магазину і пішла додому. Вона йому лише відповіла «де хочу там і ходжу». Вона розповіла про все батьками свого чоловіка, і батько її чоловіка викликав поліцію. Словами нецензурної лайки до ОСОБА_4 вона не висловлювалася, а навпаки він висловлювався та погрожував.

Дослідивши адміністративний матеріал відносно ОСОБА_2 , а саме: дані, що містяться у протоколі про адміністративне правопорушення серії АПР18 №721936 від 02.06.2021, письмові пояснення від 02.06.2021, а також заслухавши особисті пояснення ОСОБА_2 , приходжу до наступного:

У ст.7 КУпАП зазначено, що ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше, як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

Відповідно до вимог ст.280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Дослідивши матеріали справи, судом встановлено, що інспектором СРПП відділення поліції №1 Могилів-Подільського РВП ГУНП у Вінницькій області старшого лейтенанта поліції Тьорло Б.В., дії ОСОБА_2 кваліфіковані як дрібне хуліганство за ст.173 КУпАП, тобто нецензурна лайка в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Відповідно до диспозиції вказаної норми права, дрібним хуліганством визнається нецензурна лайка в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Тобто, з диспозиції вказаної статті вбачається, що об`єктом даного правопорушення є суспільні відносини, що складаються у сфері громадського порядку, роботи підприємств, установ та організацій, а безпосереднім об`єктом протиправного посягання є громадський порядок та спокій громадян.

Громадський порядок - це обумовлена потребами суспільства система врегульованих правовими та іншими соціальними нормами система відносин, що складаються у громадських місцях в процесі спілкування людей, і яка має на меті забезпечення спокійної обстановки суспільного життя, нормальних умов для праці і відпочинку людей, для діяльності державних органів, а також підприємств, установ та організацій.

Основним елементом об`єктивної сторони є спосіб вчинення адміністративного правопорушення, який характеризується нецензурною лайкою, образливим чіплянням до громадян чи іншими діями.

Також з диспозиції статті вбачається, що одним з елементів об`єктивної сторони є місце вчинення правопорушення - громадські місця, тобто місця скупчення громадян, проведення громадських заходів тощо.

Суб`єктивна сторона адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП, характеризується умислом (прямим або непрямим), а також явною неповагою до моральних засад суспільства.

Судом встановлено, що висловлювання нецензурною лайкою ОСОБА_2 в приміщенні магазину у селі Безводне до ОСОБА_3 не знайшло свого підтвердження у судовому засіданні, дії ОСОБА_2 не посягали на явну неповагу до моральних засад суспільства, тобто у ОСОБА_2 не було умислу висловлюватися нецензурною лайкою та образливо чіплятися до громадян, і вона взагалі будь-якою нецензурною лексикою не висловлювалася, що свідчить про відсутність у діях ОСОБА_2 об`єктивної та суб`єктивної сторони адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП. Будь-які інші докази, які б вказували на посягання громадського порядку та спокою громадян, при вчиненні правопорушення, в матеріалах справи відсутні.

У судовому засіданні не знайшов свого підтвердження той факт, що ОСОБА_2 свідомо порушувала громадський порядок та спокій громадян. Крім того, у матеріалах справи взагалі відсутні конкретні правові докази, які б свідчили про вчинення ОСОБА_2 дрібного хуліганства, як це передбачено ст.173 КУпАП.

Обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу.

Суддя наголошує, що він не має права самостійно відшукувати докази винуватості особи у вчиненні правопорушення. Адже діючи таким чином, суд неминуче перебиратиме на себе функції обвинувача, позбавляючись статусу незалежного органу правосуддя, що є порушенням ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Так, ч.1 ст.6 Конвенції передбачає, що «кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення». Відповідно до ч.2 ст.6 Конвенції «кожен, кого обвинувачено у вчиненні кримінального правопорушення, вважається невинуватим доти, доки його вину не буде доведено в законному порядку». А згідно з положеннями ч.3 ст.6 Конвенції кожний обвинувачений у вчиненні кримінального правопорушення має щонайменше такі права: мати час і можливості, необхідні для підготовки свого захисту; захищати себе особисто чи використовувати юридичну допомогу захисника, вибраного на власний розсуд, або за браком достатніх коштів для оплати юридичної допомоги захисника одержувати таку допомогу безоплатно, коли цього вимагають інтереси правосуддя, тощо.

Отже, з наведеного слід зробити висновок, що зібрані докази виключають наявність в діях особи, що притягується до адміністративної відповідальності суб`єктивної та об`єктивної ознаки правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП. Тому, справа про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_2 має бути закрита за відсутності в її діях складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП.

Відповідно до п.1 ч.1 ст.247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

Керуючись ст.ст.173, п.1 ч.1 ст.247, 283, 284 КУпАП, суддя

П О С Т А Н О В И В :

Адміністративне провадження відносно ОСОБА_2 за ст.173 КУпАП закрити на підставі п.1 ч.1 ст.247 КУпАП, у зв`язку з відсутністю події та складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена до Вінницького апеляційного суду протягом десяти днів з часу її винесення через Ямпільський районний суд Вінницької області.

Суддя Ямпільського районного суду

Вінницької області Т. В. Гаврилюк