Справа 362/2589/21
Провадження 3/362/1129/21
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

04.06.2021 року м. Васильків

Суддя Васильківського міськрайонного суду Київської області Сухарева О.В., розглянувши матеріали, які надійшли з сектору поліцейської діяльності № 1 Фастівського РУП ГУ НП в Київській області про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , проживаючої за адресою АДРЕСА_1 , адміністратора магазину « ІНФОРМАЦІЯ_2 », за ч. 1 ст. 44-3 КУпАП,

В С Т А Н О В И В:

21.05.2021 з сектору поліцейської діяльності № 1 Фастівського РУП ГУ НП в Київській області до Васильківського міськрайонного суду Київської області надійшов адміністративний матеріал, складений відносно ОСОБА_1 щодо порушення вимог п. 19 Постанови Кабінету Міністрів України від 22.07.2020 № 641 і вимоги протоколу 35 позачергового засідання Київської обласної комісії з питань техногенно-екологічної безпеки та надзвичайних ситуацій та вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 44-3 КУпАП.

ОСОБА_1 в судове засідання не з`явилась, до суду надіслала заперечення на протокол про адміністративне правопорушення, в якому просила закрити справу у зв`язку з відсутністю складу адміністративного правопорушення та розглядати справу без її участі. Своє заперечення обґрунтовує тим, що поліцейським у протоколі не вірно вказано, що вона являється адміністратором магазину, коли таких обов`язків на неї ніхто не покладав. Крім цього поліцейським у протоколі зазначено нормативні акти, які передбачають відповідальність за вчинення правопорушення, які втратили чинність. При складанні протоколу не встановлено, до чиїх обов`язків відноситься вирішення питань щодо діяльності магазину, прийому відвідувачів. До її обов`язків, як продавця-консультанта, не відноситься прийняття рішень щодо роботи магазину чи продажу певних товарів, вона не є суб`єктом господарювання, а тому не може бути суб`єктом правопорушення за ч. 1 ст. 44-3 КУпАП. Також до протоколу не додано доказів того, що в магазині « ІНФОРМАЦІЯ_2 » менше 60 відсотків торговельної площі призначено для торгівлі продуктами харчування, пальним, лікарськими засобами та виробами медичного призначення, засобами гігієни та побутовою хімією, засобами зв`язку, друкованими засобами масової інформації, ветеринарними препаратами, кормами, насінням, засобами захисту рослин, за умови чого діяльність магазину не забороняється.

Оскільки присутність ОСОБА_1 при розгляді даної справи про адміністративне правопорушення не є обов`язковим, відповідно до ч. 2 ст. 268 КУпАП, враховуючи її клопотання про розгляд справи без її участі, суд приходить до висновку про можливість розгляду справи за відсутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, на підставі наявних в справі матеріалів.

Дослідивши протокол про адміністративне правопорушення, матеріали справи, письмові пояснення ОСОБА_1 , суд приходить до наступного висновку.

За змістом ст. 245 КУпАП, завданнями провадження у справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

Згідно зі статтею 9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Як вбачається з положень п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП обов`язковою умовою провадження в справі про адміністративне правопорушення є наявність події та складу адміністративного правопорушення.

Склад адміністративного правопорушення передбачає чотири елементи: об`єкт, об`єктивну сторону, суб`єкт і суб`єктивну сторону, при відсутності хоча б одного з яких не можна говорити про наявність складу адміністративного правопорушення.

Об`єкт адміністративного правопорушення це сукупність суспільних відносин, що охороняються адміністративним правом, а також регулюються нормами трудового, цивільного, земельного, фінансового права, за порушення яких накладаються адміністративні стягнення.

Об`єктивна сторона адміністративного правопорушення знаходить прояв у дії чи бездіяльності, що заборонені законом.

Суб`єктами адміністративних правопорушень виступають громадяни чи посадові особи, які досягли відповідного віку чи мають спеціально визначений законом статус.

Суб`єктивна сторона адміністративного правопорушення охоплює вину, мотив і мету поведінки правопорушника.

Відповідно до ст. 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото і кінозйомки, відеозапису чи засобів фото і кінозйомки, відеозапису, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Згідно з вимогами ст. 252 КУпАП, суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю. При цьому, обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів.

З аналізу наведеної вище норми вбачається, що оцінці підлягає як кожний окремий доказ, так і всі зібрані докази в цілому, на підставі чого суддя повинен зробити обґрунтований висновок про їх належність і допустимість, достовірність та достатність фактичних даних, що встановлюються цими доказами, та мають значення для справи.

Оскільки протокол є важливим процесуальним документом, який засвідчує факт неправомірних дій, за які передбачена адміністративна відповідальність, то він та його невід`ємні складові повинні бути оформлені належним чином, містити в собі всі дані, необхідні для своєчасного та об`єктивного вирішення питання про наявність в діях особи складу адміністративного правопорушення.

З протоколу про адміністративне правопорушення серії ВАБ № 554517 від 04.04.2021, складеного щодо ОСОБА_1 , встановлено, що 04.04.2021 близько 16 год. 15 хв. за адресою: АДРЕСА_2 громадянка ОСОБА_1 , будучи адміністратором в магазині «Аврора», не зачинила заклад у встановленому законом порядку, при цьому відвідувачі перебували в магазині, чим порушила вимоги п. 19 Постанови Кабінету Міністрів України від 22.07.2020 № 641 і вимоги протоколу 35 позачергового засідання Київської обласної комісії з питань техногенно-екологічної безпеки та надзвичайних ситуацій та скоїла адміністративне правопорушення, передбачене ч. 1 ст. 44-3 КУпАП (а.с. 1).

Згідно вимог статті 256 КУпАП у протоколі про адміністративне правопорушення, зазначаються, зокрема суть адміністративного правопорушення та нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення.

Частиною 1 статті 44-3 КУпАП передбачена відповідальність фізичних та посадових осіб за порушення правил щодо карантину людей, санітарно-гігієнічних, санітарно-протиепідемічних правил і норм, передбачених Законом України «Про захист населення від інфекційних хвороб», іншими актами законодавства, а також рішень органів місцевого самоврядування з питань боротьби з інфекційними хворобами.

Оскільки диспозиція ч. 1 ст. 44-3 КУпАП є бланкетною, тобто такою, де закріплюється лише загальні ознаки правила поведінки, а для встановлення ознак, яких бракує, слід звертатись до положень іншого нормативного акта іншої галузі права; бланкетна диспозиція містить правила поведінки в найзагальнішій формі, відсилаючи суб`єкта реалізації до інших правових норм, то посилання на спеціальну норму закону є обов`язковим. За відсутності посилання на конкретний нормативний акт, яким передбачено правило поведінки та порушене особою, відповідальність не настає, оскільки не можливо встановити наявність однієї з обов`язкових ознак складу адміністративного правопорушення об`єктивної сторони.

З протоколу вбачається, що ОСОБА_1 04.04.2021 порушила правила карантину та вимоги п. 19 Постанови Кабінету Міністрів України від 22.07.2020 № 641 і вимоги протоколу 35 позачергового засідання Київської обласної комісії з питань техногенно-екологічної безпеки та надзвичайних ситуацій, однак пункт 19 із змінами, внесеними згідно з постановою Кабінету Міністрів України від 16.09.2020 р. № 848, втратив чинність згідно з постановою Кабінету Міністрів України від 09.12.2020 р. № 1236. Щодо порушень протоколу 35 позачергового засідання Київської обласної комісії з питань техногенно-екологічної безпеки та надзвичайних ситуацій, то не конкретизовано, який саме пункт вказаного протоколу порушено, тим більше, що на час вчинення адміністративного правопорушення, на території Київської області діяв протокол № 8 від 02.04.2021 позачергового засідання Київської обласної комісії з питань техногенно-екологічної безпеки та надзвичайних ситуацій.

Таким чином, посилання в протоколі на нечинний нормативний акт, що передбачає відповідальність за дане правопорушення, не відповідає вимогам закону, а саме: ст. 8 КУпАП, що визначає: особа, яка вчинила адміністративне правопорушення, підлягає відповідальності на підставі закону, що діє під час і за місцем вчинення правопорушення.

Протокол про адміністративне правопорушення - це документ, який офіційно засвідчує факт вчинення особою неправомірних дій і є одним із джерел доказів та підставою подальшого провадження у справі, а тому складений стосовно ОСОБА_1 протокол серії ВАБ № 554517 від 04.04.2021 не може бути визнаний належним та допустимим доказом наявності в її діях складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 44-3 КУпАП.

Вказані вимоги закону також узгоджуються з усталеною практикою Європейського суду з прав людини, яку національні суди повинні враховувати при здійсненні правосуддя.

Відповідно до рішень Європейського суду з прав людини («Малофеєв проти Росії» та «Карелін проти Росії»), у випадку, коли викладена в протоколі фабула адміністративного правопорушення не відображає всіх істотних ознак складу правопорушення, суд не має права самостійно редагувати її, а так само не може відшукувати докази на користь обвинувачення, оскільки це становитиме порушення права на захист (особа не може належним чином підготуватися до захисту) та принципу рівності сторін процесу.

Також слід зазначити, що згідно положень КУпАП, розгляд справи про адміністративне правопорушення проводиться лише в межах обставин, викладених у протоколі про адміністративне правопорушення, при цьому суд не наділений повноваженнями самостійно змінювати фактичні обставини, викладені у протоколі про адміністративне правопорушення.

Згідно з частиною 2 статті 19 Кoнституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Кoнституцією та законами України. Відповідно до статті 19 Зaкону України «Прo міжнародні договори України», статті 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» стала практика Європейського суду з прав людини є частиною національного законодавства та обов`язкова до застосування судами як джерело права.

Згідно зі статтею 6 Кoнвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

Підсумовуючи викладене, суд вважає, що посилання в протоколі про адміністративне правопорушення на нечинний нормативний акт, яким передбачено правило поведінки порушене ОСОБА_1 , а суддя не має права змінити обсяг інкримінованого правопорушення, усунути певні розбіжності та неточності, які мають місце в протоколі про адміністративне правопорушення, відповідальність настати не може, оскільки встановити об`єктивну сторону адміністративного правопорушення не вбачається можливим. Без встановленої об`єктивної сторони адміністративного правопорушення не можливо визначити наявність чи відсутність інших елементів складу адміністративного правопорушення, в тому числі чи є ОСОБА_1 суб`єктом даного адміністративного правопорушення.

Тому суд вважає за необхідне провадження у справі закрити відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП у зв`язку з відсутністю в діях ОСОБА_2 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 44-3 КУпАП.

Керуючись ст.ст. 247, 283, 284 КУпАП, суддя,-

ПОСТАНОВИВ:

Провадження в справі про адміністративне про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 за ч. 1 ст. 44-3 КУпАП закрити, у зв`язку з відсутністю в її діях складу адміністративного правопорушення.

Постанову може бути оскаржено особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником до Київського апеляційного суду через Васильківський міськрайонний суд Київської області протягом десяти днів з дня винесення постанови.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Суддя Сухарева О.В.