Справа № 188/109/21
Провадження № 3/188/91/2021
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12 лютого 2021 року смт. Петропавлівка

Суддя Петропавлівського районного суду Дніпропетровської області Курочкіна О.М., розглянувши матеріали відносно

ОСОБА_1 ІНФОРМАЦІЯ_1 , мешкає АДРЕСА_1 , рнокпп НОМЕР_1 , інвалід ІІІ групи

у вчиненні правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП

ВСТАНОВИЛА:

Відповідно до протоколу серії ВАБ №121159 від 29.01.2021 року, гр. ОСОБА_1 , 29.01.2021 року о 10.00 год., перебуваючи в приміщенні сільської ради в с.Брагинівка сварився та висловлювався нецензурною лайкою чим порушував громадський спокій .

Під час розгляду матеріалів про адміністративне правопорушення ОСОБА_1 свою вину визнав частково та пояснив обставини справи.

ОСОБА_1 є депутатом Брагинівської об`єднаної територіальної громади, зробив письмовий запит як депутат, що стосувався діяльності сільської ради. Його особисто обурило те, що секретар, якого було звільнено у правовий спосіб, шляхом голосування, продовжувала свою діяльність в приміщенні сільської ради. Він неодноразово усно звертався з цим питанням до голови сільської ради, вимушений був направити письмовий запит, до приміщення сільської ради прийшов саме з метою отримати письмову відповідь на свій запит. ОСОБА_1 пояснив, що він не встиг спитати, як гр. ОСОБА_2 стала кричати на нього, висловлюватись на його адресу нецензурною лайкою, виганяла з приміщення на вулицю. Крім того, його, як депутата, цікавить той факт, на якій правовій підставі, потерпілу кожного дня возять на роботу і з роботи службовим транспортом сільської ради. ОСОБА_1 підтвердив, що дійсно був конфлікт, на нього кричали всі і працівниці сільської ради і він. ОСОБА_1 визнав, що він через хвилювання, 2-3 рази використав ненормативну лексику, але не з метою особисто образити потерпілу, а через хвилювання.

Потерпіла ОСОБА_2 в судовому засіданні пояснила, що вимушена була написати заяву в зв`язку з тим, що ОСОБА_1 постійно приходить до сільської ради і влаштовує скандали, депутати власноруч проголосували про звільнення секретаря, а тепер незадоволені її відсутністю . Потерпілій, особисто, ОСОБА_1 фізичною розправою не погрожував, але він кричав, що всіх працівників сільської ради треба звільнити, що вони всі будуть замітати вулиці.

Потерпіла вважає, що ОСОБА_1 не має права їх ображати і погрожувати звільненням, чи висловлювався ОСОБА_1 нецензурною лайкою підтвердити не змогла, пославшись на те, що не пам`ятає, підтвердила, що секретаря дійсно в сільській раді немає з 23.12.2021 року.

Свідок ОСОБА_3 в судовому засіданні показала, що до кого приходив ОСОБА_1 вона не знає, не прислухалась, підтвердити, що він висловлювався нецензурною лайкою теж не може, бо не пам`ятає. ОСОБА_3 зазначила, що вони, всі працівники сільської ради, вчотирьох, намагались ОСОБА_1 пояснити, що він не має права підвищувати на них голос, погрожувати їм звільненням та заважати працювати.

Потерпіла і свідок ОСОБА_3 підтвердили, що всі працівники сільської ради вимушені були спілкуватись з ОСОБА_1 на підвищених тонах, в наслідок того, що розхвилювались.

За клопотанням ОСОБА_1 був допитаний свідок ОСОБА_4 , який в судовому засіданні показав, він добре знає ОСОБА_1 , вони разом працювали.

ОСОБА_1 взагалі не вживає спиртні напої, ненормативну лексику може застосувати за шахтарською звичкою, він багато років пропрацював в шахті. ОСОБА_1 дійсно обраний депутатом ОТГ, але з боку ОСОБА_2 зневажливе ставлення підтверджується навіть тим, що в заяві вона назвала ОСОБА_1 «вуличним» депутатом. В сільській раді взагалі зневажливе ставлення до відвідувачів, членів громади. Особисто його, ОСОБА_4 , сільський голова попередив, що якщо він буде приходити до сільської ради з вимогами, то він, якщо треба буде, відправить його до буцигарні, викликавши поліцію.

Надавши суду пояснення, додаткові докази, ОСОБА_1 заявив про продовження розгляду справи у його відсутність.

Розглянувши протокол, вислухавши потерпілу, свідків, вивчивши надані письмові докази приходжу до висновку про необхідність звільнення ОСОБА_1 від адміністративної відповідальності за вчинення правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП, за малозначністю, оголосивши йому усне зауваження.

Під час вивчення протоколу і матеріалів справи, допиту свідків, потерпілої, правопорушника не підтверджується, що ОСОБА_1 погрожував гр. ОСОБА_2 фізичною розправою перебуваючи в приміщенні сільської ради в с.Брагинівка та зірвав робочий процес в Брагінівській сільській раді.

Дрібне хуліганство за ст. 173 КУпАП це нецензурна лайка в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Диспозицією ст. 173 КУпАП обумовлено, що до діянь, які кваліфікуються як дрібне хуліганство, належить нецензурна лайка в громадських місцях.

Під час розгляду справи встановлено, ОСОБА_1 , будучи депутатом ОТГ, прийшов до приміщення сільської ради з питань щодо діяльності ОТГ та з вимогою отримати письмову відповідь, на своє письмове звернення.

Факт письмового звернення до сільського голови підтверджується рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення працівники сільської ради.

Між працівниками сільської ради і ОСОБА_1 в зв`язку з його вимогами виникла обопільна сварка на підвищених тонах , зі взаємними образами і криками з обох сторін.

Вивченими під час розгляду доказами, показами свідків підтверджується ОСОБА_1 висловлювався нецензурною лайкою в приміщенні сільської ради.

Об`єктом адміністративного проступку, передбаченого ст. 173 КУпАП, є суспільні відносини у сфері охорони громадського порядку.

Громадський порядок - це обумовлена потребами суспільства система врегульованих правовими та іншими соціальними нормами система відносин, що складаються у громадських містах в процесі спілкування людей, і яка має на меті забезпечення спокійної обстановки суспільного життя, нормальних умов для праці і відпочинку людей, для діяльності державних органів, а також підприємств, установ та організацій.

Найбільш розповсюдженою формою дрібного хуліганства є нецензурна лайка у громадських місцях. З суб`єктивної сторони правопорушення характеризується наявністю вини у формі прямого чи непрямого умислу, особа усвідомлює, що її дії, протиправні, вона передбачає, що в результаті їх здійснення будуть порушені громадський порядок і прагне до цього.

Громадський порядок це обумовлена потребами суспільства система врегульованих правовими та іншими соціальними нормами система відносин, що складаються у громадських місцях в процесі спілкування людей, і яка має на меті забезпечення спокійної обстановки суспільного життя, нормальних умов для праці і відпочинку людей, для діяльності державних органів, а також підприємств, установ та організацій.

Об`єктивна сторона правопорушення, передбаченого даною статтею, полягає у нецензурній лайці в громадських місцях, образливому ставленні до громадян та інших діях, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Незалежно від того у зв`язку з якими обставинами особа висловлює своє роздратування у формі нецензурної лайки, вона скоює проступок, за який підлягає відповідальності в адміністративному порядку.

Факт вчинення ОСОБА_1 зазначеного вище правопорушення частково підтверджується протоколом про адміністративне правопорушення, матеріалами справи, показами свідків та поясненнями самого правопорушника.

ОСОБА_1 не погрожував потерпілій ОСОБА_5 фізичною розправою, нецензурну лексику використовував більше в наслідок хвилювання, ніж з метою образи, не маючи можливості, як депутат, отримати відповіді на поставлені ним працівникам сільської ради питання.

Відповідно до ч.10 ст.49 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні», депутат має право знайомитися з будь-якими офіційними документами, які зберігаються у відповідних органах місцевого самоврядування, та робити виписки, копіювання цих документів.

Вирішуючи справу про адміністративне правопорушення по суті, суд виходить з наступного.

Відповідно до ст. 252 КУпАП орган, який розглядає справу про адміністративне правопорушення, оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Відповідно до ст. 22 КУпАП, при малозначності вчиненого адміністративного правопорушення орган, уповноважений вирішувати справу, може звільнити порушника від адміністративної відповідальності і обмежитись усним зауваженням.

При вирішенні питання про малозначність діяння, вчиненого особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, суд виходить з того, що така малозначність має полягати в сукупності трьох умов:

1) формальна наявність у вчиненному діянні ознак складу правопорушення, передбаченого законом про адміністративну відповідальність, тобто всіх тих передбачених у законі обєктивних і субєктивних ознак, що у відповідній статті (частині статті) КУпАПхарактеризують певний склад правопорушення;

2) малозначне діяння не становить суспільної небезпеки чи шкоди, яка є типовою для певного правопорушення. Це виражається в тому, що воно не заподіює взагалі шкоди фізичній чи юридичній особі, суспільству чи державі, або заподіює їм явно незначну (мізерну) шкоду;

3) малозначне діяння не повинно бути суб`єктивно спрямоване на заподіяння істотної шкоди.

Хоча матеріали справи й вказують на наявність в діях правопорушника ОСОБА_1 формальні ознаки правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, однак наявність шкоди, яка була конкретно завдана потерпілій не підтверджується. Зазначена обставина підтверджується заявою потерпілої ОСОБА_2 від 04.01.2021 року на ім`я т.в.о. начальника Петропавлівського відділення поліції.

В заяві потерпіла обурюється діяльністю ОСОБА_1 саме в якості депутата, зневажливо зазначаючи, що його робота «на вулиці» , а не в сільській раді, що суперечить положенням ст.49 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні». Крім того, суд враховує і дані про правопорушника, який не вживає спиртні напої є інвалідом 3 групи з втратою 60% професійної працездатності.

Відповідно до ст.19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

За таких обставин, з огляду на малозначність вчиненого ОСОБА_1 адміністративного правопорушення, беручи до уваги дані про особу правопорушника, досить суперечливу поведінку працівників сільської ради, суд вважає за можливе звільнити його від адміністративної відповідальності та обмежитись усним зауваженням.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 22,252,283-285, ст.287 КУпАП, суддя

ПОСТАНОВИЛА:

ОСОБА_1 визнати винуватим у скоєнні правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, та у зв`язку з малозначністю вчиненого, звільнити від адміністративної відповідальності, обмежившись усним зауваженням.

Провадження по справі закрити.

Скаргу на постанову по справі про адміністративне

правопорушення може бути подано протягом десяти днів з дня

винесення постанови. В разі пропуску зазначеного

строку з поважних причин цей строк за заявою особи, щодо якої

винесено постанову, може бути поновлено Дніпровським апеляційним судом.

Постанова суду у справі про адміністративне правопорушення набирає законної сили після закінчення строку оскарження цієї постанови.

Апеляційна скарга на постанову суду подається до Дніпровського апеляційного суду через Петропавлівський районний суд Дніпропетровської області.

Суддя О. М. Курочкіна