ЧЕРНІВЕЦЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11 червня 2021 року м. Чернівці

Суддя судової палати з розгляду кримінальних справ та справ про адміністративні правопорушення Чернівецького апеляційного суду Потоцький В.П., при секретарі Галичанській Т.В., за участю особи, яка притягається до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , її захисника адвоката Мізюка В.В., а також прокурора Кукурудзяк В.С.., розглянувши провадження у справі про адміністративне правопорушення за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на постанову Глибоцького районного суду Чернівецької області від 12 травня 2021 року, -

ВСТАНОВИВ:

Постановою Глибоцького районного суду Чернівецької області від 12 травня 2021 року ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , мешканки АДРЕСА_1 , яка працює на посаді заступника начальника відділу організації роботи регіональної мережі філії Чернівецького обласного управління АТ «Ощадбанк», визнано винною у вчиненні правопорушення, передбаченого ч.1 ст.172-6 КУпАП, і накладено на неї адміністративне стягнення у виді штрафу в розмірі п`ятдесяти неоподаткованих мінімумів доходів громадян, що становить 850 (вісімсот п`ятдесят) гривень 00 копійок в дохід держави.

Стягнуто з ОСОБА_1 судовий збір в розмірі 454 грн. 00 коп. в дохід держави.

Згідно з постановою районного суду, ОСОБА_1 притягнуто до адміністративної відповідальності за те, що вона, будучи суб`єктом на якого поширюється дія Закону України «Про запобігання корупції», так як з 04.08.2014 року по 30.01.2019 року перебувала на посаді начальника відділу кадрів ДП «Чернівецький лісгосп», в порушення вимог ч. 2 ст.45 вказаного Закону, після звільнення із роботи 30.01.2019 року несвоєчасно подала без поважних причин шляхом заповнення на офіційному веб-сайті Національного агентства з питань запобігання корупції, декларацію особи, яка припинила діяльність, пов`язану з виконанням функцій держави або місцевого самоврядування (після звільнення) за 2019 рік , а саме 24.02.2021 року, чим вчинила адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією, відповідальність за яке передбачена ч. 1 ст. 172-6 КУпАП.

ЄУНСС: 715/827/21

НП:33/822/282/21 Головуючий у І інстанції: Федіна А.В.

Категорія: ч. 1 ст.172-6 КУпАП Головуючий в апеляційній ін-ції: ОСОБА_2 .

На вказану постанову суду особа, яка притягується до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 подала апеляційну скаргу, в якій просила постанову Глибоцького районного суду Чернівецької області від 12.05.2021 р. скасувати та провадження у справі про адміністративне правопорушення за ч.1 ст.172-6 КУпАП щодо неї закрити за відсутністю складу та події адміністративного правопорушення.

Свої апеляційні вимоги обґрунтовує тим, що судом першої інстанції порушено норми матеріального та процесуального права під час винесення вказаного вище рішення, яке, на думку апелянта, постановлено без урахування усіх обставин справи.

Вважає, що районним судом не досліджено та не оцінено наявні поважні причини щодо несвоєчасного подання декларації після звільнення особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування.

Зазначає і те, що в її діях відсутня суб`єктивна сторона правопорушення, передбаченого ч.1 ст.172-6 КУпАП, оскільки вона не усвідомлювала суспільно небезпечний характер своєї бездіяльності щодо своєчасного подання зазначеної декларації, свідомо не вчиняла дій, направлених на не виконання вимог Закону України «Про запобігання корупції».

Також в своїй апеляційній скарзі ОСОБА_1 вказує і на те, що УСР в Чернівецькій області ДСР НП України не наділений правом проводити перевірки своєчасності подачі декларацій суб`єктами декларування.

Крім усього вищевказаного, апелянт зазначає, що у даному проваджені порушено правила підсудності, передбачені ст.276 КУпАП.

Заслухавши пояснення ОСОБА_1 та її захисника - адвоката Мізюка В.В., які підтримали подану апеляційну скаргу та просили її задовольнити з підстав у ній зазначених, позицію прокурора, яка заперечила проти задоволення апеляційної скарги та просила рішення районного суду, як законне та обґрунтоване, залишити без змін, вивчивши матеріали провадження та обговоривши доводи апеляційної скарги, апеляційний суд доходить такого.

Відповідно до вимог ст. 245 КУпАП, завданням провадження у справах про адміністративні правопорушення є всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її у точній відповідності з законом.

Згідно з ст.ст. 280 та 283 КУпАП, при розгляді справи про адміністративне правопорушення суддя зобов`язаний з`ясувати чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, а також інші обставини, необхідні для правильного вирішення справи. Постанова судді повинна бути законною і обґрунтованою.

Вказаних вимог закону районний суд не дотримався в повній мірі та поза його увагою залишилось наступне.

Згідно з положеннями ст. 4 Закону України «Про запобігання корупції», Національне агентство з питань запобігання корупції (далі НАЗК) є спеціально уповноваженим суб`єктом у сфері протидії корупції та центральним органом виконавчої влади зі спеціальним статусом, який забезпечує формування та реалізує державну антикорупційну політику.

Як визначено п. 1 ч. 1 ст. 48 Закону України «Про запобігання корупції», НАЗК, серед іншого, проводить щодо декларацій, поданих суб`єктами декларування, такий вид контролю, як щодо своєчасності подання.

Порядок встановлення своєчасності подання декларацій визначений положеннями ст. 49 Закону України «Про запобігання корупції». Так, юридичні особи публічного права зобов`язані перевіряти факт подання суб`єктами декларування, які в них працюють відповідно до цього Закону декларацій та повідомляти НАЗК про випадки неподання чи несвоєчасного подання таких декларацій у визначеному ним порядку.

Якщо за результатами контролю встановлено, що суб`єкт декларування не подав декларацію, НАЗК письмово повідомляє такого суб`єкта про факт неподання декларації і одночасно письмово повідомляє про факт неподання декларації спеціально уповноваженим суб`єктам у сфері протидії корупції, а також керівнику юридичної особи публічного права про факт неподання декларації суб`єктом декларування.

Крім того, механізм проведення НАЗК контролю визначений рішенням НАЗК № 56 від 10.02.2017р., яким затверджено «Порядок проведення контролю та повної перевірки декларацій особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування» (зареєстрований в Міністерстві юстиції України 13.02.2017 за № 201/30069).

Викладені вище норми законодавства дають підстави для висновку, що порядком перед початком перевірки щодо адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 172-6 КУпАП, є здійснення НАЗК контролю щодо своєчасності подання декларації суб`єктом декларування, встановлення за результатами такої перевірки факту порушення антикорупційного законодавства, а також відображення цього факту у відповідному рішенні НАЗК.

Таким чином, початку перевірки органом Національної поліції, збиранню ним доказів і складенню протоколу про адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією, повинно передувати отримання у встановленому законом порядку висновків НАЗК як єдиного суб`єкта, уповноваженого державою на здійснення контролю щодо своєчасності подання декларації суб`єктом декларування.

Так сама позиція апеляційного суду цілком відповідає висновкам Верховного Касаційного адміністративного суду, що викладені в Постанові від 11 грудня 2019 року (Справа №П/811/593/17, провадження №К/990126138/18).

Так, Верховний суд звертає увагу насамперед на те, що контроль за своєчасністю подання декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, а також перевірка достовірності і повноти відомостей, зазначених суб`єктом декларування у декларації належить до виключної компетенції НАЗК. Тобто, якщо НАЗК встановить факт несвоєчасного подання чи неподання декларацій або повідомлення про зміни у майновому стані особою, яка в розумінні Закону № 1700-VIII є суб`єктом декларування і в якої виник обов`язок подати таку декларацію чи повідомлення, то лише висновок цього органу може бути підставою для притягнення такої особи до юридичної відповідальності за порушення вимог законодавства у сфері запобігання корупції.

В протоколі про адміністративне правопорушення щодо ОСОБА_1 та в доданих до протоколу документах відсутня інформація з приводу того, чи був дотриманий визначений положеннями ст. 49 Закону України «Про запобігання корупції» порядок встановлення своєчасності подання декларації суб`єкта декларування, який припинив діяльність, пов`язану з виконанням функцій держави або місцевого самоврядування (далі Декларація) ОСОБА_1 за 2019р.до початку проведення перевірки і збирання доказів органом Національної поліції. Відсутня інформація, чи проводився такий контроль НАЗК взагалі.

Відсутня будь-яка інформація, документи, копія Декларації або витяг з неї, інші документи щодо ОСОБА_1 , які б були складені НАЗК або були отримані від цього органу, окрім листа, в якому зазначено послідовність дій користувача «Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування», які вчинила ОСОБА_3 (а.с.76-79).

Наявний у матеріалах справи скірншот результатів пошуку (а.с.10), який не завірений належним чином, не може вважатися належним доказом відповідно до положень ст. 251 КУпАП.

Суд жодним чином не піддає сумніву повноваження органів Національної поліції проводити перевірку, збирати докази та складати протокол про адміністративне правопорушення, передбачене ч. 2 ст. 172-6 КУпАП.

Разом з тим, звертає увагу на те, що сам факт несвоєчасного подання декларації не може свідчити про наявність складу адміністративного правопорушення. Адміністративна відповідальність за несвоєчасне подання декларацій настає лише у разі подання її з порушенням встановлених строків без поважних причин. Такий факт може бути встановлений лише після проведення відповідної перевірки.

Контроль за своєчасністю подання декларації громадянкою ОСОБА_1 уповноваженою особою, а саме, НАЗК не проводився (відповідно до ст.ст. 48-50 Закону України «Про запобігання корупції»).

Тобто, всі обов`язкові дії по проведенню контролю та перевірки, у тому числі після встановлення, що суб`єкт декларування несвоєчасно подав декларацію чи не повідомив про суттєві зміни в майновому стані, уповноважені здійснювати виключно працівники НАЗК, у тому числі на підставі листа отримати пояснення від такої особи і вирішувати питання щодо її притягнення до відповідальності. А органи Національної поліції позбавлені контролюючої функції.

За вказаних обставин, враховуючи, що зібрані по справі докази отримані без дотримання Порядку проведення контролю та повної перевірки декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, апеляційний суд приходить до висновку про необхідність закриття провадження у справі за відсутності складу і події адміністративного правопорушення.

На підставі наведеного, керуючись ст. 294 КУпАП, суддя Чернівецького апеляційного суду, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 задовольнити, а постанову Глибоцького районного суду Чернівецької області від 12 травня 2021 року щодо неї за ч. 1 ст.172-6 КУпАП скасувати.

Закрити провадження у справі про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за ч. 1 ст. 172-6 КУпАП, за відсутністю в її діях складу і події адміністративного правопорушення.

Постанова набирає законної сили негайно, є остаточною і оскарженню не підлягає.

Суддя Чернівецького

апеляційного суду В.П. Потоцький