Справа № 658/1174/21
провадження № 3/658/779/21
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

03 червня 2021 року м.Каховка Херсонської області

Суддя Каховського міськрайонного суду Херсонської області Марків Т.А., розглянувши матеріали, які надійшли від ГУ ДПС у Херсонській області, Автономній Республіці Крим та м. Севастополі, про притягнення до адміністративної відповідальності:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, голови правління ПрАТ "КЗЕСО", адреса реєстраційного обліку місця проживання: АДРЕСА_1 (реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_1 ),

за ч. 1 ст. 163-1 КУпАП,

встановив:

Відповідно до протоколу про адміністративне правопорушення від 09 березня 2021року № 61, голова правління ПрАТ "КЗЕСО" ОСОБА_1 вчинив правопорушення - порушення порядку ведення податкового обліку: п. 44.1, 44.2, 44.3, пп. 134.1.1 ст. 134, пп. 140.4.2, п. 140.4 ст. 4 п. 185.1 ст. 185, п. 194 ст. 194 Податкового кодексу України, що призвело до заниження податку на прибуток за період 01.01.17 по 31.12.19 у сумі 262063грн.

Дії ОСОБА_1 у протоколі про адміністративне правопорушення кваліфіковано як порушення ч. 1 ст. 163-1 КУпАП.

Згідно з постановою Каховського міськрйонного суду Херсонської області від 12квітня 2021 року, у зв`язку з тим, що матеріали справи про адміністративне правопорушення оформлені з порушенням вимог ст. 256 КУпАП, вказаний протокол № 61 від 09 березня 2021 року про адміністративне правопорушення, передбачене ч. 1 ст. 163-1 КУпАП, відносно ОСОБА_1 та додані в його обґрунтування матеріали повернуто до Головного управління ДПС у Херсонській області, Автономній республіці Крим та м.Севастополі.

13 травня 2021 року від ГУ ДПС у Херсонській області, Автономній Республіці Крим та м. Севастополі до суду повторно надійшов зазначений протокол. Недоліки протоколу про адміністративне правопорушення, про які було зазначено в постанові суду від 12 квітня 2021 року не усуненні.

В судове засідання ОСОБА_1 не з`явився, про дату, місце і час розгляду справи оповіщений належним чином (підтверджує вказане розписка про отримання повістки про виклик до суду - 27 травня 2021 року).

Будь яких заяв та клопотань від нього не надходило. Про причини неприбуття та їх поважність суд не повідомлено.

Враховуючи вищенаведене суд вбачає, що відсутність ОСОБА_1 в судовому засіданні, без надання будь яких доказів, які свідчать про поважність такої відсутності позбавляє суд розглянути справу у межах строку, передбаченого КУпАП, вважає можливим продовжити розгляд справи за відсутності особи, що притягується до адміністративної відповідальності, на підставі наявних у справі доказів.

Відповідно до положень ст. 245 КУпАП завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом.

Положеннями ст. 280 КУпАП передбачено, що суддя при розгляді справи про адміністративне правопорушення, в даному випадку, передбаченого ст. 163-1 КУпАП, у числі інших визначених законом обставин, зобов`язаний з`ясувати: чи мало місце правопорушення, за яке особа притягається до відповідальності; чи містить діяння склад адміністративного правопорушення, чи є особа винною у його вчиненні та чи підлягає вона адміністративній відповідальності, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Згідно з ч. 2 ст. 251 КУпАП, обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених ст. 255 цього Кодексу.

Адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачена адміністративна відповідальність (ст. 9 КУпАП).

Склад адміністративного правопорушення - це встановлена адміністративним законодавством сукупність об`єктивних і суб`єктивних ознак, за наявності яких діяння вважається адміністративним правопорушенням. Цими ознаками є об`єкт, об`єктивна сторона, суб`єкт та суб`єктивна сторона і відсутність хоча б однієї з цих ознак означає відсутність складу адміністративного правопорушення в цілому.

Відповідно до ч. 1 ст. 256 КУпАП у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються: дата і місце його складення, посада, прізвище, ім`я, по батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності (у разі її виявлення); місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих, прізвище викривача (за його письмовою згодою), якщо вони є; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості, необхідні для вирішення справи. Якщо правопорушенням заподіяно матеріальну шкоду, про це також зазначається в протоколі.

За змістом ч. 1 ст. 163-1 КУпАП, адміністративна відповідальність настає в разі відсутності податкового обліку, порушення керівниками та іншими посадовими особами підприємств, установ, організацій встановленого законом порядку ведення податкового обліку, в тому числі неподання або несвоєчасне подання аудиторських висновків, подання яких передбачено законами України.

З наявного у справі протоколу про адміністративне правопорушення, складеного відносно ОСОБА_1 , вбачається, що головою правління ПрАТ "КЗЕСО" вчинено правопорушення вимог п. 44.1, 44.2, 44.3, пп. 134.1.1 ст. 134, пп. 140.4.2, п. 140.4 ст. 4 п.185.1 ст. 185, п. 194 ст. 194 Податкового кодексу України.

Як вбачається із матеріалів справи, протокол про адміністративне правопорушення ґрунтується на акті про результати документальної позапланової виїзної перевірки.

Будь які інші докази, окрім акту перевірки та протоколу про адміністративне правопорушення, в матеріалах справи відсутні.

Відповідно до правової позиції, зазначеної в постанові КАС ВС від 08 вересня 2020 року по справі № П/811/2893/14, висновки, викладені в акті перевірки, є відображенням дій працівників податкових органів і самі собою не породжують правових наслідків для платника податків.

Податковий орган не позбавлений права викладати в акті перевірки власні суб`єктивні висновки щодо зафіксованих обставин, та в подальшому, у разі виникнення спору щодо рішень про визначення грошових зобов`язань, що приймаються на підставі такого акту, обґрунтовувати ними власну позицію щодо наявності певних допущених платником податків порушень, а оцінка акту перевірки, в тому числі і оцінка дій посадових осіб податкового органу щодо його складання, викладення у ньому висновків перевірки, а також щодо самих висновків перевірки, надається при вирішенні спору щодо оскарження рішення, прийнятого на підставі такого акту.

Зі змісту ст. 62 Конституції України вбачається, що ніхто не може бути підданий покаранню інакше як на підставах і в порядку встановлених законом. Особа вважається невинуватою у вчиненні правопорушення і не може бути піддана покаранню, доки її вину не буде доведено в законному порядку, усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачяться на її користь.

Європейський суд з прав людини в своїх рішеннях, зокрема по справам "Кобець проти України" від 14 лютого 2008 року, "Берктай проти Туреччини" від 08 лютого 2001року, "Лавенте проти Латвії" від 07 листопада 2002 року неодноразово вказує, що оцінюючи докази суд застосовує принцип доведення за відсутності розумних підстав для сумніву, що може бути результатом цілої низки ознак або достатньо вагомих, чітких і узгоджених між собою неспростовних презумпцій.

Також, Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях зазначав, що допустимість доказів є прерогативою національного права і, за загальним правилом, саме національні суди повноважені оцінювати надані їм докази (п. 34 рішення у справі "Тейксейра де Кастор проти Португалії" від 09 червня 1998 року, п. 54 рішення у справі "Шабельника проти України" від 19 лютго 2009 року), а порядок збирання доказів, передбачений національним правом, має відповідати основним правам, визнаним Конвенцією про захист прав і основоположних свобод.

Суд не має права самостійно відшукувати докази винуватості особи у вчиненні правопорушення. Адже діючи таким чином, суд неминуче перебиратиме на себе функції обвинувача, позбавляючись статусу незалежного органу правосуддя, що є порушенням ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (рішенні у справі "Карелін проти Росії" ("Karelin v. Russia", заява N 926/08, рішення від 20 вересня 2016року).

Таким чином, суд приходить до висновку, що наявні в матеріалах справи докази не доводять вину ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 163-1 КУпАП.

Відповідно до вимог діючого адміністративного законодавства, а саме ст.ст. 9, 33, 245, 252 КУпАП, особа може бути притягнута до адміністративної відповідальності лише за наявності в її діях складу адміністративного правопорушення, який має бути встановлений судом тільки після всебічної та повної оцінки всіх доказів по справі.

З огляду на викладене, за обставин не підтвердження даних протоколу про адміністративне правопорушення, справа підлягає закриттю за відсутності складу адміністративного правопорушення з підстав, визначених п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП.

Керуючись ст.ст. 7, 9, 10,

163-1, 268, 283, 284 КУпАП,

постановив:

Провадження у справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 закрити у зв`язку з відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 163-1 КУпАП.

Постанова може бути оскаржена.

Апеляція на постанову подається протягом десяти днів з дня її винесення до Херсонського апеляційного суду через Каховський міськрайонний суд Херсонської області.

Суддя Т.А. Марків