ЗОЛОЧІВСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД ХАРКІВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
Справа № 622/1317/20
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

09.02.2021 смт Золочів

Золочівський районний суд Харківської області у складі:

головуючого судді Квітки О.О.,

за участю секретаря Попової В.М.,

прокурора Кришталя С.В.,

особи, яка притягується до відповідальності, - ОСОБА_1 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в смт Золочів Харківської області адміністративний матеріал, який надійшов із Управління стратегічних розслідувань в Харківській області Департаменту стратегічних розслідувань Національної поліції України стосовно:

ОСОБА_1 , який народився ІНФОРМАЦІЯ_1 в смт Золочів Золочівського району Харківської області, громадянин України, рнокпп НОМЕР_1 , який працював депутатом Золочівської районної ради Харківської області VII скликання, працює директором ТОВ «Науково-виробниче підприємство «Пластар», зареєстрований та фактично проживає за адресою: АДРЕСА_1 ,

за ч.1 ст.172-6 КУпАП,

встановив:

ОСОБА_1 , обіймаючи посаду депутата VII скликання Золочівської районної ради Харківської області та будучи суб`єктом, на якого поширюється дія Закону України «Про запобігання корупції» (далі - ЗУ «Про запобігання корупції») згідно з п.п. «б» п. 1 ч. 1 ст. 3 ЗУ «Про запобігання корупції», а також суб`єктом декларування, несвоєчасно подав без поважних причин декларацію за 2019 рік, а саме 14.06.2020, оприлюднивши її на офіційному веб-сайті Національного агентства з питань запобігання корупції шляхом заповнення відповідної форми на веб-ресурсі https//public.nazk.gov.ua, чим порушила вимоги ч. 2 ст. 45 ЗУ «Про запобігання корупції».

ОСОБА_1 у судове засідання з`явився, повідомив суд, що він дійсно був депутатом Золочівської районної ради Харківської області і знав про свій обов`язок подачі декларації, проте в кінці травня 2020 року він захворів, а тому подав декларацію лише тоді, коли його повідомили про це на роботі. Жодного протиправного умислу у нього не було, майновий стан його, порівняно із іншими періодами, не змінився.

Прокурор Золочівського відділу Дергачівської місцевої прокуратури Кришталь С.В. у судовому засіданні висловився про доведеність вини ОСОБА_1 у вчиненні корупційного правопорушення і просив визнати його винним та призначити стягнення у межах санкції статті.

Заслухавши думку прокурора та пояснення особи, щодо якої складено протокол, дослідивши письмові матеріали справи, суд вважає, що провадження по справі підлягає закриттю, виходячи з таких підстав.

Згідно зі ст.129 Конституції України, розгляд і вирішення справ в судах здійснюється на засадах змагальності сторін та свободи в надані ними суду своїх доказів і у доведеності перед судом їх переконливості.

Виходячи зі змісту ст.7, 254, 279 КУпАП, розгляд справи про адміністративне правопорушення здійснюється щодо правопорушника та в межах протоколу про адміністративне правопорушення, який є єдиною підставою для притягнення особи до адміністративної відповідальності.

Статтею 19 Конституції України визначено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Крім того, відповідно до вимог статті 251 КУпАП обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративне правопорушення.

На підставі рішення НАЗК «Про початок діяльності Національного агентства з питань запобігання корупції» від 14.08.2016 №1 розпочало свою діяльність Національне агентство з питань запобігання корупції, до повноважень якого згідно з п.8 ч.1 ст. 11 «Про запобігання корупції» (далі Закон № 1700-VII) належить здійснення в порядку, визначеному цим законом, контролю та перевірки декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, зберігання та оприлюднення таких декларацій, проведення моніторингу способу життя осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування.

НАЗК є центральним органом виконавчої влади, який забезпечує формування та реалізує державну антикорупційну політику та має повноваження щодо здійснення в порядку, визначеному законом №1700-VII, контролю та перевірки декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, зберігання та оприлюднення таких декларацій, проведення моніторингу способу життя зазначених осіб.

Диспозицією частини 1 статті ст. 172-6 КУпАП передбачено адміністративну відповідальність за несвоєчасне подання без поважних причин декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування.

Закон України № 1700 визначає правові та організаційні засади функціонування системи запобігання корупції в Україні, зміст та порядок застосування превентивних антикорупційних механізмів, правила щодо усунення наслідків корупційних правопорушень.

Відповідно до ч.1 ст. 45 Закону «Про запобігання корупції» особи, зазначені у пункті 1, підпунктах "а" і "в" пункту 2, пункті 5 частини першої статті 3 цього Закону, зобов`язані щорічно до 1 квітня подавати шляхом заповнення на офіційному веб-сайті Національного агентства декларацію особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, за минулий рік за формою, що визначається Національним агентством.

Статтею 48 Закону №1700-VII регламентовано контроль та перевірку декларацій. Так, Національне агентство проводить щодо декларацій, поданих суб`єктами декларування, такі види контролю: 1) щодо своєчасності подання; 2) щодо правильності та повноти заповнення; 3) логічний та арифметичний контроль. Національне агентство проводить повну перевірку декларацій відповідно до цього Закону. Порядок проведення передбачених цієї статтею видів контролю, а також повної перевірки декларації визначається Національним агентством.

Державні органи, органи влади Автономної Республіки Крим, органи місцевого самоврядування, а також юридичні особи публічного права, за вимогами частини 2 статті 49 Закону, зобов`язані перевіряти факт подання суб`єктами декларування, які в них працюють (працювали або входять чи входили до складу утвореної в органі конкурсної комісії, до складу Громадської ради доброчесності, відповідних громадських рад, рад громадського контролю, утворених при державних органах), відповідно до цього Закону декларацій та повідомляти Національне агентство про випадки неподання чи несвоєчасного подання таких декларацій у визначеному ним порядку.

Якщо за результатами контролю встановлено, що суб`єкт декларування не подав декларацію, відповідно до частини 3 статті 49 Закону, Національне агентство письмово повідомляє такого суб`єкта про факт неподання декларації, і суб`єкт декларування повинен протягом десяти днів з дня отримання такого повідомлення подати декларацію в порядку, визначеному частиною першою статті 45 цього Закону. Одночасно Національне агентство письмово повідомляє про факт неподання декларації спеціально уповноваженим суб`єктам у сфері протидії корупції, а також керівнику державного органу, органу влади Автономної Республіки Крим, органу місцевого самоврядування, їх апарату, юридичної особи публічного права, вищому органу управління відповідного громадського об`єднання, іншого непідприємницького товариства про факт неподання декларації відповідним суб`єктом декларування.

Системний аналіз наведених норм дає підстави дійти висновку, що здійснення контролю та перевірки декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, у тому числі щодо своєчасності подання декларації, належить до виключної компетенції Національного агентства з питань запобігання корупції.

Так, Рішенням НАЗК №56 від 10 лютого 2017 року затверджено Порядок проведення контролю та повної перевірки декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування. У п. 5, розд. І вказаного Порядку йдеться про те, що контроль декларацій Національне агентство здійснює відповідно до цього Порядку через працівників структурного підрозділу його апарату, діяльність яких пов`язана зі здійсненням такої функції та автоматично засобами забезпечення Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування.

Повну перевірку декларацій, відповідно до цього Порядку, Національне агентство здійснює через працівників Підрозділу.

Пунктом 1 ч. 1 розділу II Порядку встановлено, що відповідно до Закону Національне агентство проводить щодо декларацій такі види контролю: щодо своєчасності подання.

Пунктом 5 ч. 2 розділу II Порядку передбачено, що Національне агентство здійснює контроль щодо своєчасності подання декларацій на підставі:5) інформації, що надходить до Національного агентства від правоохоронних органів.

Відповідно до вимог ч. 5 розділу ІІ Порядку, якщо за результатами контролю встановлено, що суб`єкт декларування несвоєчасно подав декларацію, Національне агентство направляє такому суб`єкту лист з проханням надати пояснення щодо причин несвоєчасного подання декларації. За наявності ознак адміністративного правопорушення уповноважена особа Національного агентства складає протокол про адміністративне правопорушення у встановленому законодавством порядку, який за рішенням Національного агентства направляється до суду.

Тобто, Порядок проведення контролю та повної перевірки декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, затверджений рішенням НАЗК №56 від 10 лютого 2017 року встановлює обов`язок складання протоколу про адміністративне правопорушення за наслідками контролю декларації саме уповноваженою особою НАЗК.

Згідно з ч.3 ст.49 Закону №1700-VII, якщо за результатами контролю встановлено, що суб`єкт декларування не подав декларацію, Національне агентство письмово повідомляє такого суб`єкта про факт неподання декларації, і суб`єкт декларування повинен протягом десяти днів з дня отримання такого повідомлення подати декларацію в порядку, визначеному частиною першою статті 45 цього Закону. Одночасно Національне агентство письмово повідомляє про факт неподання декларації спеціально уповноваженим суб`єктам у сфері протидії корупції, а також керівнику державного органу, органу влади Автономної Республіки Крим, органу місцевого самоврядування, їх апарату, юридичної особи публічного права, вищому органу управління відповідного громадського об`єднання, іншого непідприємницького товариства про факт неподання декларації відповідним суб`єктом декларування.

Таким чином, здійснення контролю та перевірки декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, належить до виключної компетенції Національного агентства з питань запобігання корупції.

До протоколу не додано докази, які б підтверджували, що про факт виявлення несвоєчасного подання декларації було повідомлено НАЗК і за результатами перевірки, проведеної НАЗК, відповідні матеріали були спрямовані до органу, уповноваженого на складання протоколу такої категорії.

Необхідність дотримання процедури, визначеної у Законі України «Про запобігання корупції», підтверджена позицією, викладеною у постанові Верховного Суду від 11 квітня 2018 року ( справа №814/886/17).

Між тим, як вбачається із матеріалів, перевірка обставин несвоєчасного подання декларації ОСОБА_1 проведено посадовою особою УСР в Харківській області Департаменту стратегічних розслідувань Національної поліції України, про що свідчить протокол № 655 від 15.12.2020 про адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією та додані до нього матеріали.

Однак, така діяльність посадової особи УСР в Харківській області Департаменту стратегічних розслідувань Національної поліції України виходить за межі його повноважень, які регламентовані «Положенням про УСР в Харківській області Департаменту стратегічних розслідувань Національної поліції України, затвердженого Наказом Департаменту Стратегічних розслідувань НП України від 06 листопада 2019 року № 17.

Відповідно до вказаного нормативного акту, працівники Департаменту мають право складати адміністративні протоколи про виявлені факти порушення антикорупційного законодавства та направляти їх до судових органів у встановленому законом порядку.

В матеріалах справи відсутні докази затвердження та надсилання Національним агентством з питань запобігання корупції до юридичної особи публічного права обґрунтованого висновку про порушення ОСОБА_1 вимог законодавства у сфері запобігання корупції. Також, відсутній й лист Національного агентства на адресу ОСОБА_1 з проханням надати пояснення щодо причин несвоєчасного подання декларації, що передбачено ч. 5 розділу II Порядку.

Разом з наведеним, матеріали справи про адміністративне правопорушення не містять будь-якої інформації про дотримання посадовою особою УСР в Харківській області Департаменту стратегічних розслідувань Національної поліції України вищезазначеної процедури після виявлення факту несвоєчасного подання декларації, та одночасно вказують на те, що посадова особа УСР в Харківській області не діяла в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України, а перейняла на себе повноваження, що відносяться до виключної компетенції Національного агентства з питань запобігання корупції.

Наведене дає правову підставу суду дійти висновку про недопустимість зібраних по справі доказів з огляду на приписи ч.3 ст. 62 Конституції України, у якій йдеться про те, що обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Згідно із ч. 2 ст. 6 Європейської Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини від 04.11.1950 кожен обвинувачений у вчиненні правопорушення, вважається невинуватим доти, доки його вину не буде доведено в законному порядку.

Крім того, суд звертає увагу на необхідність дотримання працівниками поліції при складанні документів та копій з документів, що долучаються до матеріалів справи про адміністративне правопорушення, «Правил організації діловодства та архівного зберігання документів у державних органах, органах місцевого самоврядування, на підприємствах, в установах і організаціях», які затверджені наказом Міністерства юстиції України від 18.06.2015 № 1000/5, Національного стандарту України «ДСТУ 4163-2003 «Державна уніфікована система документації. Уніфікована система організаційно-розпорядчої документації. Вимоги до оформлювання документів», затвердженого наказом Державного комітету України з питань технічного регулювання та споживчої політики від 07.04.2003 № 55, Інструкції з оформлення документів у системі Міністерства внутрішніх справ України, затвердженої наказом МВС від 27.07.2012 № 650, в яких вимагається зазначати назву організації, структурного підрозділу, підпис виконавця, дату документа та інші обов`язкові реквізити та завіряти належним чином копії.

З огляду на наведене, суд приходить до висновку про недоведення у встановлений законом спосіб у діянні ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 172-6 КУпАП, у зв`язку із чим, провадження у цій справі необхідно закрити на підставі п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП.

На підставі ст. ст.1, 9, 283, 284, ч.1 ст. 172-6 , п. 1 ч. 1ст. 247 Кодексу України про адміністративні правопорушення, ч.3 ст. 62 Конституції України, ст. 6 Європейської Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини (РИМ, 4.ХІ.1950), суд

постановив:

Закрити провадження по справі про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.172-6 КУпАП, у зв`язку з відсутністю в діянні останнього складу адміністративного правопорушення.

Постанова судді у справах про адміністративне правопорушення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Постанова може бути оскаржена до Харківського апеляційного суду, через Золочівський районний суд Харківської області, протягом десяти днів з дня винесення постанови особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником, а також прокурором у випадках, передбачених частиною п`ятою статті 7 та частиною першою статті 287 цього Кодексу.

Суддя: О. О. Квітка