Справа № 357/6069/21
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

08.06.2021 м. Біла Церква

Суддя Білоцерківського міськрайонного суду Київської області Клепа Тетяна Володимирівна розглянувши матеріали справи про адміністративне правопорушення, які надійшли з Білоцерківського районного управління поліції ГУ НП в Київській області про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки с. Осламів, громадянки України, зареєстрованої за адресою: АДРЕСА_1 , зареєстрованої за адресою: АДРЕСА_2 , непрацюючої, РНОКПП: НОМЕР_1 , раніше притягувалася до адміністративної відповідальності,

за ст.185 Кодексу України про адміністративні правопорушення,

У С Т А Н О В И В:

15.03.2021 близько 20:00 год. в АДРЕСА_2 , ОСОБА_2 перебуваючи в стані алкогольного сп`яніння, вчинила злісну непокору законній вимозі працівника поліції, а саме: хапала за формений одяг, намагалася вчинити бійку, замахувалася стільцем в обличчя поліцейського та завдала удари, на вимогу працівника поліції припинити протиправні дії не реагувала.

У судовому засіданні ОСОБА_1 винуватість у вчиненні правопорушення визнала повністю та щиро розкаялася.

Окрім визнання правопорушником своєї вини, її вина повністю підтверджується змістом протоколу про адміністративне правопорушення серії АПР18 № 205013 від 15.03.2021; рапортом від 15.03.2021; поясненнями ОСОБА_3 , ОСОБА_2 , ОСОБА_1 доданими до матеріалів справи.

Статтею 185 КУпАП передбачена відповідальність за злісну непокору законному розпорядженню або вимозі поліцейського при виконанні ним службових обов`язків, а також вчинення таких дій щодо члена громадського формування з охорони громадського порядку і державного кордону або військовослужбовця у зв`язку з їх участю в охороні громадського порядку.

Так, злісна непокора законному розпорядженню або вимозі поліцейського перешкоджає нормальній діяльності поліції, виконанню представниками влади своїх службових обов`язків по охороні суспільного порядку та забезпеченню суспільної безпеки. Дане правопорушення виражається в злісній відмові підкорятися законному розпорядженню та вимозі поліцейського при виконанні службових обов`язків. Відмова правопорушника проявляється в недвозначній формі словами, жестами, мовчанням та ін.

Згідно із постановою Пленуму Верховного Суду України № 8 від 26 червня 1992 року «Про застосування судами законодавства, що передбачає відповідальність за посягання на життя, здоров`я, гідність та власність суддів і працівників правоохоронних органів» злісною непокорою є відмова від виконання наполегливих, неодноразово повторених законних вимог чи розпоряджень працівника міліції при виконанні ним службових обов`язків, або відмова, виражена у зухвалій формі, що свідчить про явну зневагу до осіб, які охороняють громадський порядок.

Правопорушення, передбачене ст. 185 КУпАП, обов`язково передбачає наявність законної вимоги співробітника поліції при виконанні службових обов`язків, оскільки вимога або розпорядження поліцейського це акт, юридично рівнозначний наказу, що виражений у категоричній формі та має бути законодавчо обґрунтованим.

Згідно приписів ч. 1 ст. 23 Закону № 580-VIII поліція відповідно до покладених на неї завдань: вживає заходів, спрямованих на усунення загроз життю та здоров`ю фізичних осіб і публічній безпеці, що виникли внаслідок учинення кримінального, адміністративного правопорушення; здійснює своєчасне реагування на заяви та повідомлення про кримінальні, адміністративні правопорушення або події; вживає заходів для забезпечення публічної безпеки і порядку на вулицях, площах, у парках, скверах, на стадіонах, вокзалах, в аеропортах, морських та річкових портах, інших публічних місцях.

Під час розгляду справи з`ясовано суть вимоги працівника поліції, з метою надання оцінки законності, що відповідно до постанови Верховного Суду України від 03 березня 2014 року по справі № 5-49к13, рішення Європейського суду з прав людини по справі «Веренцов проти України» від 11 квітня 2013 року, є обов`язковим елементом для кваліфікації дій за ст. 185 КУпАП.

Суддя вважає, що дії ОСОБА_1 кваліфіковані вірно за ст.185 КУпАП як злісна непокора законній вимозі поліцейського при виконанні ним службових обов`язків.

Відповідно до положень ст. 33 КУпАП стягнення за адміністративне правопорушення накладається у межах, установлених цим Кодексом та іншими законами України. При накладенні стягнення враховуються характер вчиненого правопорушення, особа порушника, ступінь її вини, майновий стан, обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність.

Обставиною, що пом`якшуює відповідальність ОСОБА_1 за вчинене адміністративне правопорушення, суд визнає відповідно до ст. 34 КУпАП щире розкаяння винної.

Обставиною, що обтяжує відповідальність ОСОБА_1 суд визнає відповідно до ст.35 КУпАП вчинення правопорушення у стані алкогольного сп`яніння.

Враховуючи характер вчиненого правопорушеня, вважаю, що адміністративним стягненям, достатнім для її виправлення, є передбачений санкцією ст.185 КУпАП штраф в розмірі восьми неоподатковних мінімумів доходів громадян, що становить 136.00 грн.

Згідно ст. 40-1 КУпАП та п.5 ч.2 ст.4 Закону України «Про судовий збір» із ОСОБА_1 підлягає стягненню на користь держави судовий збір у розмірі 0.2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 454.00 грн.

Керуючись ст. ст. 33-35, 40-1, 185 Кодексу України про адміністративні правопорушення,-

П О С Т А Н О В И В:

Визнати винуватою ОСОБА_1 у вчиненні передбаченого ст.185 КУпАП адміністративного правопорушення та накласти на неї адміністративне стягнення у виді штрафу в розмірі восьми неоподатковних мінімумів доходів громадян, що становить 136 (сто тридцять шість) грн. 00 коп.

Стягнути із ОСОБА_1 судовий збір на користь держави в розмірі 454 (чотириста п`ятдесят чотири) грн. 00 коп.

Постанова судді у справі про адміністративне правопорушення може бути оскаржена протягом десяти днів з дня винесення постанови особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником, а також прокурором у випадках, передбачених частиною п`ятою статті 7 та частиною першою статті 287 КУпАП.

Апеляційна скарга подається до Київського апеляційного суду через Білоцерківський міськрайонний суд Київської області.

СуддяТ. В. Клепа