Справа № 629/2040/21
Номер провадження 3/629/446/21
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17.06.2021 року м. Лозова

Суддя Лозівського міськрайонного суду Харківської області Мицик С.А., розглянувши матеріали адміністративної справи, які надійшли від Управління Державного агентства рибного господарства у Харківській області про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, не працюючого, мешкаючого за адресою: АДРЕСА_1 , за частиною 4 статті 85 КУпАП, -

В С Т А Н О В И В:

Відповідно до протоколу про адміністративне правопорушення №004109 від 01 квітня 2021 року, 01 квітня 2021 року о 15 годині 30 хвилин ОСОБА_1 разом з ОСОБА_2 здійснювали лов риби на Краснопавлівському водосховищі Лозівського району Харківської області біля с. Єлизаветівка забороненим знаряддям лову риби льосовими сітками в кількості 4 штук та впіймав рибу: карась сріблястий 269 екземплярів, щука- 1 екземпляр, сазан-2 екземпляра, лящ- 1 екземпляр, загальною вагою 20 кг., чим завдав збитки рибному господарству України на загальну суму 5695,00 грн. Вказаними діями ОСОБА_1 порушив п.3.15 «Правил спортивного та любительського рибальства України». Відповідальність за зазначене правопорушення передбачена ч. 4 ст. 85 КУпАП.

В судове засідання ОСОБА_1 не з`явився, про дату, час та місце розгляду справи неодноразово повідомлявся шляхом направлення повісток за зареєстрованим місцем проживання, проте в судові засідання не з`явився.

Судові повістки направлялися за адресою мешкання, вказаною у протоколі та за адресою зареєстрованого місця проживання, зазначеною в довідці за відомостями відділу обліку та моніторингу інформації про реєстрацію місця проживання ГУДМС України в Харківській області.

Із зазначеного вище вбачається, що ОСОБА_1 достеменно знав про складення відносно нього протоколу про адміністративне правопорушення та розгляд його судом. Однак, не зважаючи на викладене, у судові засідання не з`являвся, будь-яких заяв та клопотань не надавав, до суду за інформацією щодо стану розгляду справи про притягнення його до адміністративної відповідальності не звертався.

Статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод(далі - Конвенція) встановлено, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

У своїй практиці Європейський суд неодноразово наголошував, що право на доступ до суду, закріплене у 6 § 1 Конвенції, не є абсолютним: воно може бути піддане допустимим обмеженням, оскільки вимагає за своєю природою державного регулювання, шляхом застосування національного законодавства. Суд приймає рішення щодо дотримання вимог Конвенції, переконавшись у тому, що право доступу до суду не обмежується таким чином чи такою мірою, що сама суть права буде зведена нанівець. Крім того, подібне обмеження не буде відповідати ст. 6 § 1, якщо воно не переслідує легітимної мети та не існує розумної пропорційності між використаними засобами та поставленою метою. Як наголошує у своїх рішеннях Європейський суд з прав людини, сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватись належними їй процесуальними правам та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

У своєму рішенні у справі «Калашников проти Росії» Європейський суд з прав людини зазначив, що розумність тривалості провадження визначається залежно від конкретних обставин справи, враховуючи критерії, визначені у прецедентній практиці ,зокрема, складність справи, поведінка заявника та поведінка компетентних органів влади.

З аналізу зазначених норм Конвенції та практики Європейського суду з прав людини вбачається, що питання про порушення ст. 17 Конвенції, яка закріплює один із основоположних принципів Конвенції - принцип неприпустимості зловживання правами, може поставати лише у сукупності з іншою статтею Конвенції, положення якої у конкретному випадку дають підстави для висновку про зловживання особою наданим їй правом.

У рішенні Європейського суду з прав людини від 3 квітня 2008 року у справі «Пономарьова проти України» зазначено, що сторони мають вживати заходи, щоб дізнатися про стан відомого їм судового провадження. Згідно з рішенням Європейського суду з прав людини у справі "Каракуця проти України" Європейський суд прийшов до висновку про те, що права скаржників на справедливий розгляд справи не були порушені у зв`язку з тим, що вони не проявляли належної зацікавленості у результатах розгляду їх справи протягом тривалого строку, не звертаючись до суду за інформацією щодо стану розгляду їх скарги, незважаючи на те, що суд не повідомив їх про винесене рішення, що й унеможливило їх звернення зі скаргою у встановлені законом строки. Неналежна зацікавленість у розгляді справи може бути підставою для процесуальних наслідків.

Крім того, в рішенні Європейського суду з прав людини від 07.07.1989 року у справі «Юніон Аліментаріа проти Іспанії» зазначено, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Вказані обставини свідчать про ухилення правопорушника від отримання поштової кореспонденції з метою уникнення належної адміністративної відповідальності.

Аналіз викладених вище обставин, неявки в судові засідання ОСОБА_1 11.05.2021 року, 01.06.2021 року та 17.06.2021 року, про що його було повідомлено про розгляд відносно нього даної справи та доставлено за адресою його мешкання та реєстрації повідомлення про необхідність з`явитися на пошту для отримання судової повістки, яку він не забрав з пошти, дає підстави стверджувати про неналежне здійснення своїх процесуальних прав і виконання процесуальних обов`язків, що виразилися у відсутності інтересу до поданого до суду відносно нього протоколу про адміністративне правопорушення, та свідчить про умисне уникнення від явки до суду та затягування судового розгляду даної справи з метою уникнення відповідальності.

Приймаючи до уваги вищевикладене, враховуючи вказані рішення ЄСПЛ та вимоги ст.268 КУпАП, зважаючи на те, що судом вичерпано усі можливі засоби для належного повідомлення притягуваного про дату, час і місце розгляду справи, з метою недопущення необґрунтованого порушення строків розгляду справи про адміністративне правопорушення, встановлених ст.277 КУпАП, а також строків накладення адміністративного стягнення, передбачених ст.38 КУпАП, суд визнає причини неявки притягуваного у судові засідання неповажними та вважає за можливе провести розгляд справи за його відсутності.

Завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності, що відповідає приписам ст. 245 КУпАП.

Відповідно дост.280 КУпАП визначено, що орган(посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати:чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу,а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Відповідно до вимог ст.251КУпАПдоказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини,що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, свідків, а також іншими документами.

Дослідивши протокол про адміністративне правопорушення з доданими матеріалами, суд вважає, що дії ОСОБА_1 вірно кваліфіковані за ч.4 ст. 85 КУпАП, а саме-грубе порушення правил рибальства.

Вчинення правопорушення підтверджено даними: протоколу про адміністративне правопорушення від 01.04.2021 р. № 004109, опису-оцінки, розписки про прийняття на відповідальне зберігання вилученого майна, розрахунку матеріальної шкоди.

Згідно розписки, доданої до протоколу, ОСОБА_1 передано на зберігання рибу: карась сріблястий 269 екземплярів, щука- 1 екземпляр, сазан-2 екземпляра, лящ- 1 екземпляр загальною вагою 20кг.

Згідно копії розписки, доданої до протоколу, ОСОБА_2 передано на зберігання льосові сітки 4 шт.(L-60м, h-1,5м, а-40мм; L-60м, h-1,5м, а-40мм; L-60м, h-1,5м, а-40мм; L-60м, h-1,5м, а-40мм).

Враховуючи характер вчиненого правопорушення, дані про особу, яка притягується до адміністративної відповідальності, наслідків вчиненого ним правопорушення та ступінь його вини, відсутність обтяжуючих та пом`якшуючих обставин вчинення правопорушення, вважаю, що адміністративним стягненням, необхідним і достатнім для виховання ОСОБА_1 у дусі додержання законів України, поваги до правил співжиття та запобіганню вчиненню ним нових правопорушень повинна бути міра відповідальності у виді штрафу в межах санкції статті, за якою він притягується до відповідальності, без конфіскації вилучених знарядь і засобів лову, а саме: човна з ПВХ зеленого кольору, сітки 4 шт. та без конфіскації вилучених водних біоресурсів у кількості 273 шт., загальною вагою 20 кг.

Оскільки збитки рибному господарству України в сумі 5695,00 грн. були спричинені спільними діями ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , які згідно з приписами ч.1 ст.1190 ЦК України повинні нести за це солідарну відповідальність, Управління Державного агенства рибного господарства України у Харківській області не просить визначити відповідальність осіб, які спільно завдали шкоди, у частці відповідно до ступеня їхньої вини (ч.2 ст.1190 ЦК України), а дана адміністративна справа розглядається лише стосовно ОСОБА_1 , то питання відшкодування матеріальних збитків слід вирішувати в порядку цивільного судочинства. Водночас, дана обставина не позбавляє права ОСОБА_1 та ОСОБА_2 сплатити вказану суму збитків у добровільному порядку.

Суд також вважає за необхідне стягнути з ОСОБА_1 судовий збір на користь держави згідно до ст. 40-1 КУпАП.

Керуючись ст.ст. 33, 40-1, ч.4 ст.85 ,283,284 КУпАП, суддя,-

П О С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , визнати винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого частиною 4 статті 85 КУпАП, та накласти на нього адміністративне стягнення у виді штрафу в розмірі двадцяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 340 гривень на користь держави, без конфіскації знарядь і засобів вчинення правопорушення та незаконно добутих водних живих ресурсів (р/р UA0020573, отримувач коштів: ГУК Харків обл/МТГ Лозова/21081100, код отримувача (ЄДРПОУ) 37874947, банк отримувача: Казначейство України (ел. адм. подат.), код класифікації доходів бюджету: 21081100).

Рибу: карась сріблястий 269 екземплярів, щука- 1 екземпляр, сазан-2 екземпляра, лящ- 1 екземпляр загальною вагою 20 кг., які передано під зберігальну розписку ОСОБА_1 -залишити ОСОБА_1 .

Стягнути з ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , судовий збір у розмірі 454 гривні (р/р UA0026001, отримувач коштів: ГУК у м.Києві/м.Київ/22030106, код отримувача (ЄДРПОУ) 37993783, банк отримувача: Казначейство України (ЕАП), код класифікації доходів бюджету: 22030106).

Постанова може бути оскаржена до Харківського апеляційного суду через Лозівський міськрайонний суд Харківської області шляхом подачі апеляційної скарги в 10-ти денний строк з дня проголошення постанови.

Суддя С.А. Мицик