ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

01 лютого 2021 року місто Вінниця

Суддя Вінницького міського суду Вінницької області Гайду Г.В., розглянувши справу про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , проживаючої за адресою: АДРЕСА_1 , РНОКПП № НОМЕР_1 , за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 155-1 КУпАП,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 працюючи директором в магазині «Продторг 2» 26.11.2020 о 13:30 год. проводила розрахункові операції через PPO без використання режиму попереднього програмування, найменування кожного підзвітного товару із зазначенням коду товарної продукції згідно з УКТЕЗУД, чим порушила Закон України «Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг» № 265/95-ВР від 06.07.1995, за що передбачена відповідальність за ч. 1 ст. 155-1 КУпАП.

У судове засідання ОСОБА_1 не з`явилась, про час, день та місце розгляду справи повідомлялась в порядку, визначеному чинним законодавством за єдиною відомою суду адресою, що підтверджується рекомендованим повідомленням.

Суд вважає, що ОСОБА_1 будучи обізнана про складання відносно неї протоколу про адміністративне правопорушення, не була позбавлена можливості реалізувати усі свої права, визначені КУпАП у будь-який спосіб. Однак жодних дій для обґрунтування власної позиції у справі нею здійснено не було.

Європейський суд з прав людини в своїх рішеннях, зокрема «Юніон Аліментаріа проти Іспанії» від 07.07.1989 виходить з того, що у випадках коли поведінка учасників судового засідання свідчить про умисний характер їх дій направлений на невиправдане затягування процесу чи зловживання своїм процесуальним правом, суд має реагувати на вказані випадки законними засобами, аби не було знівельовано ключовий принцип верховенство права, зокрема, проводити судове засідання у відсутності особи, якщо таке затягування може нашкодити справі чи іншим учасникам справи.

У рішенні від 03.04.2008 в справі «Пономарьов проти України» Європейський суд з прав людини зазначив, що сторони у розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.

Враховуючи принцип судочинства, зазначений у практиці ЄСПЛ, яким визнано пріоритет публічного інтересу над приватним, з урахуванням скорочених строків розгляду справи про адміністративне правопорушення, суд вважає за необхідне провести розгляд справи за відсутності особи, яка притягується до адміністративної відповідальності.

Крім того, КУпАП визначені випадки, коли справа не може розглядатися за відсутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності (ст. 268 КУпАП), однак розгляд справи за ч. 1 ст. 155-1 КУпАП, за якою ОСОБА_1 притягується до адміністративної відповідальності, не належить до цих випадків.

За приписами ст. 8 КУпАП особа, яка вчинила адміністративне правопорушення, підлягає відповідальності на підставі закону, що діє під час і за місцем вчинення правопорушення. Закони, які пом`якшують або скасовують відповідальність за адміністративні правопорушення, мають зворотну силу, тобто поширюються і на правопорушення, вчинені до видання цих законів. Закони, які встановлюють або посилюють відповідальність за адміністративні правопорушення, зворотної сили не мають. Провадження в справах про адміністративні правопорушення ведеться на підставі закону, що діє під час і за місцем розгляду справи про правопорушення.

Згідно зі ст. 245 КУпАП завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом.

Відповідно до ч. 1 ст. 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі або в режимі фотозйомки (відеозапису), які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху та паркування транспортних засобів, актом огляду та тимчасового затримання транспортного засобу, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Статтею 280 КУпАП встановлено, що орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку, що дії ОСОБА_1 охоплюються складом адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 155-1 КУпАП, що підтверджується протоколом про адміністративне правопорушення № 607 від 27.11.2020 та актом фактичної перевірки № 3583/02-32-09-02/32054848 від 27.11.2020.

Як слідує з протоколу про адміністративне правопорушення № 607 від 27.11.2020, ОСОБА_1 працюючи директором в магазині «Продторг 2» 26.11.2020 о 13:30 год. проводила розрахункові операції через PPO, без використання режиму попереднього програмування, найменування кожного підзвітного товару із зазначенням коду товарної продукції згідно з УКТЕЗУД.

Згідно із диспозицією ч. 1 ст. 155-1 КУпАП, відповідальність за вказаною нормою наступає за порушення встановленого законом порядку проведення розрахунків у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг. Суб`єктом відповідальності у даному випадку є особи, які здійснюють розрахункові операції або посадові особи.

Крім зазначеного протоколу вина ОСОБА_1 підтверджується актом фактичної перевірки № 3583/02-32-09-02/32054848 від 27.11.2020, з якого вбачається, що 26.11.2020 під час перевірки магазину « ІНФОРМАЦІЯ_2 » за адресою АДРЕСА_2 , встановлено факт проведення розрахункових операцій через PPO, без використання режиму попереднього програмування, найменування кожного підзвітного товару із зазначенням коду товарної продукції згідно з УКТЕЗУД, а саме: пиво «Львівське 1715» 2,3 л по ціні 59 грн. запрограмоване в PPO без найменування товару, 02.08.2020 о 16.23 год. чек № 30443, здійснюється реалізація товарів, які необліковані у встановленому порядку, підприємством не надано під час проведення перевірки документи, які підтверджуються облік товарів, що знаходяться на місці продажу.

Відповідно до ст. 23 КУпАП адміністративне стягнення є мірою відповідальності і застосовується з метою виховання особи, яка вчинила адміністративне правопорушення, в дусі додержання законів України, поваги до правил співжиття, а також запобігання вчиненню нових правопорушень правопорушником.

При вирішенні питання про накладення на ОСОБА_1 адміністративного стягнення, суд враховує обставини справи, а тому приходить до переконання, що з метою попередження вчинення нею аналогічних правопорушень у майбутньому до ОСОБА_1 слід застосувати адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі, передбаченому санкцією ч. 1 ст. 155-1 КУпАП.

Відповідно до ст. 40-1 КУпАП з ОСОБА_1 підлягає стягненню судовий збір.

Керуючись ст. ст. 40-1, 155-1, 283, 284, 307, 308 КУпАП, суд

ПОСТАНОВИВ:

Визнати ОСОБА_1 винною у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 155-1 КУпАП та застосувати до неї адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 5 неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 85 гривень.

Стягнути з ОСОБА_1 на користь держави судовий збір в розмірі 454 гривні.

Постанова може бути оскаржена до Вінницького апеляційного суду протягом десяти днів з дня її винесення.

Суддя: