Провадження №3/760/5308/21
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14 травня 2021 року суддя Солом`янського районного суду м. Києва Оксюта Т.Г., розглянувши матеріали, які надійшли від Київської митниці Держмитслужби про притягнення до адміністративної відповідальності громадянки Танзанії ОСОБА_1 ( ОСОБА_1 ), ІНФОРМАЦІЯ_1 , місце народження: Танзанія , Аруша , місце постійного проживання та реєстрації: АДРЕСА_1 ), працює: генеральний менеджер організації «GEL Global Education Link Ltd», Дар Ес Салаам , Танзанія, паспорт громадянки Танзанії НОМЕР_2 , виданий 15.02.2020; орган, що видав РСО Dar Es Salaam ,

за ст. 471 МК України, -

В С Т А Н О В И В:

До Солом`янського районного суду м. Києва надійшли матеріали про притягнення до адміністративної відповідальності громадянки Танзанії ОСОБА_1 ( ОСОБА_1 ), за порушення митних правил.

З протоколу №0464/10000/21 про порушення митних правил від 28.03.2021 року вбачається, що 28.03.2021 року о 20 год. 50 хв. для проходження митного контролю в зоні митного контролю залу «Приліт» терміналу «D» ДП МА «Бориспіль» поступила громадянка Танзанії ОСОБА_1 ( ОСОБА_1 ), що прибула до України з Туреччини, м. Стамбул, рейсом ТК 459, авіакомпанії «Турецькі Авіалінії». Для проходження митного контролю громадянка Танзанії ОСОБА_1 ( ОСОБА_1 ) своїми діями обрала канал, позначений символами зеленого кольору - «зелений коридор».

На підставі положень п. 4 ст. 336 та ст. 342 Митного Кодексу України, в якості використання однієї з форм митного контролю, співробітниками митниці проведено усне опитування громадянки Танзанії ОСОБА_1 ( ОСОБА_1 ). На запитання співробітників митниці громадянка Танзанії ОСОБА_1 ( ОСОБА_1 ) повідомила, що переміщує через митний кордон України 24 000 доларів США.

Після проведення опитування громадянці Танзанії ОСОБА_1 ( ОСОБА_1 ) запропоновано пред`явити всю готівку в службовому приміщенні митниці. Громадянкою видано готівку в розмірі 24 310 доларів США, що знаходились у відкритому паперовому пакеті, який лежав в одному з відділень чорного рюкзака пасажирки (ручна поклажа).

Готівка переміщувалась без ознак приховування. Зі слів громадянки Танзанії ОСОБА_1 ( ОСОБА_1 ) вся валюта належить громадянам Танзанії, а саме батькам декількох студентів, які навчаються в м. Суми. Готівка була перерахована в службовому приміщенні митниці в присутності громадянки Танзанії ОСОБА_1 ( ОСОБА_1 ).

На підставі вищевикладених норм, з виявленої суми готівки громадянці Танзанії ОСОБА_1 ( ОСОБА_1 ) пропущено 11 810 доларів США (еквівалент 10 000 євро згідно курсу НБУ станом на 28.03.2021).

У діях громадянки Танзанії ОСОБА_1 ( ОСОБА_1 ) вбачаються порушення митних правил, визначеного положеннями ст. 471 МК України

Представник Київської митниці Держмитслужби у судовому засіданні пояснив, що громадянка Танзанії ОСОБА_1 ( ОСОБА_1 ) порушила митні правила, у зв`язку з чим відносно неї складено протокол про порушення митних правил №0464/10000/21 за ст. 471 МК України.

Особа, що притягується до адміністративної відповідальності громадянка Танзанії ОСОБА_1 ( ОСОБА_1 ) в судове засідання не з`явилась.

В матеріалах справи містяться письмові пояснення громадянки Танзанії ОСОБА_1 ( ОСОБА_1 ) в яких вона зазначила, що свою вину визнає у повному обсязі та переміщення вказаної валюти через митний кордон України сталося через власну неуважність та необережність.

Зазначила, що валюта, яку вона ввозила на територію України належить батькам студентів, плата за навчання для їх дітей, що будуть навчатися в Сумському державному університеті м. Суми. Вказані кошти були зібрані батьками студентів та передані їй для здійснення оплати, у зв`язку з чим просила повернути їй тимчасову вилучену валюту.

Заслухавши пояснення учасників судового розгляду, розглянувши отримані матеріали, вбачається наступне.

Згідно протоколу про порушення митних правил № 0464/10000/21 від 28.03.2021 року громадянка Танзанії ОСОБА_1 ( ОСОБА_1 ) обрала вид митного оформлення - зону спрощеного митного оформлення «зелений коридор», а тому відповідно до ч. 5 ст. 366 МК України заявила про те, що переміщувані ним через митний кордон України товари (валюта) не підлягають письмовому декларуванню, оподаткуванню митними платежами, не підпадають під встановлені законодавством заборони та обмеження щодо ввезення на митну територію України.

На підставі положень п. 4 ст. 336 та ст. 342 Митного Кодексу України, в якості використання однієї з форм митного контролю, співробітниками митниці проведено усне опитування громадянки Танзанії ОСОБА_1 ( ОСОБА_1 ). На запитання співробітників митниці громадянка Танзанії ОСОБА_1 ( ОСОБА_1 ) повідомила, що переміщує через митний кордон України 24000 доларів США.

Зазначена готівка переміщувалась без ознак приховування.

Зі слів громадянки Танзанії ОСОБА_1 ( ОСОБА_1 ), вищевказана валюта належить батькам студентів, плата за навчання для їх дітей в Сумському державному університеті м. Суми.

З виявленої суми готівки громадянці Танзанії ОСОБА_1 ( ОСОБА_1 ) пропущено 11 810 доларів США (еквівалент 10 000 євро згідно курсу НБУ станом на 28.03.2021).

На момент проходження митного контролю належним чином оформленої митної декларації пасажир не надала, до моменту перетину нею «зеленої лінії» до інспекторів митниці з приводу декларування переміщуваних коштів не зверталась.

Диспозицією ст. 471 МК України встановлено, що правопорушенням є порушення встановленого цим Кодексом порядку проходження митного контролю в зонах (коридорах) спрощеного митного контролю, тобто переміщення через митний кордон України особою, яка формою проходження митного контролю обрала проходження (проїзд) через «зелений коридор», товарів, переміщення яких через митний кордон України заборонено або обмежено законодавством України, або товарів в обсягах, що перевищують неоподатковувану норму переміщення через митний кордон України.

Відповідальність за порушення митних правил настає для громадянина, який обрав проходження митного контролю «зеленим» коридором, з моменту перетину останнім «білої лінії», що позначає закінчення «зеленого» коридору.

Як вбачається з протоколу про порушення митних правил громадянка Танзанії ОСОБА_1 ( ОСОБА_1 ) перетнула «білу лінію», що позначає закінчення зони спрощеного митного оформлення «зелений коридор», таким чином перемістила через митний кордон України кошти в обсягах, що перевищують неоподатковану норму переміщення через митний кордон України.

Вина правопорушниці, окрім особистого її визнання, як вчиненого з необережності та неумисно, підтверджується дослідженими у судовому засіданні письмовими доказами та встановлена судом, а саме: даними, що містяться в протоколі про порушення митних правил (а.с.2-6), поясненнями (а.с. 7-10).

У відповідності до ч. 1 ст. 458 МК України, порушення митних правил є адміністративним правопорушенням, яке являє собою протиправні винні (умисні або з необережності) дії чи бездіяльність, що посягають на встановлений порядок переміщення товарів через митний кордон України.

Що стосується об`єктивної сторони правопорушення, передбаченого ст. 471 МК України, вона полягає в переміщенні через митний кордон України особою, яка формою проходження митного контролю обрала проходження через «зелений коридор» товарів, переміщення яких через митний кордон України заборонено, або обмежено законодавством України, або товарів в обсягах, що перевищують неоподатковану норму переміщення через митний кордон України.

Відповідно до ст. 8 ЗУ «Про валюту і валютні операції», встановлено, що транскордонне переміщення фізичними особами валютних цінностей у сумі, що дорівнює або перевищує еквівалент 10 тисяч євро за офіційним курсом валют, встановленим Національним банком України на день переміщення через митний кордон України, підлягає письмовому декларуванню центральному органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову і митну політику, у порядку, визначеному Кабінетом Міністрів України. Транскордонне переміщення валютних цінностей шляхом поштових відправлень здійснюється лише шляхом поштових відправлень з оголошеною вартістю.

Відповідно до ч. 3 ст. 197 МК України, обмеження щодо ввезення на митну територію України та вивезення за межі митної території України валютних цінностей, а також порядок переміщення їх через митний кордон України, у тому числі особливості декларування валютних цінностей (зокрема, визначення граничних сум валютних цінностей, які підлягають письмовому або усному декларуванню), можуть встановлюватися Національним банком України.

Згідно з Положенням про транскордонне переміщення валютних цінностей, затвердженим постановою Правління Національного банку України від 02.01.2019 № 3, з 07.02.2019 фізична особа має право ввозити/пересилати в Україну та вивозити/пересилати за межі України готівкову валюту і банківські метали (враховуючи монети, що віднесені до банківських металів) в сумі/вартістю, що не перевищує в еквіваленті 10000 євро, без письмового декларування митному органу. Транскордонне переміщення фізичною особою готівкової валюти і банківських металів в сумі/вартістю, що дорівнює або перевищує в еквіваленті 10000 євро, здійснюється на умовах письмового декларування митному органу в повному обсязі.

При цьому, згідно з пунктом 18 розділу 1 «Положення про заходи захисту та визначення порядку здійснення окремих операцій в іноземній валюті», затвердженого постановою Правління Національного банку України від 02.01.2019 року №5, фізичні особи-резиденти здійснюють валютні операції з транскордонного переміщення валютних цінностей шляхом їх вивезення/пересилання за межі України в загальній сумі, що перевищує на день вивезення/пересилання в еквіваленті 10000 євро, на підставі документів, що підтверджують зняття цією фізичною особою готівки з власних рахунків у банках і квитанції про здійснення валютно-обмінної операції з цією готівкою (у разі здійснення такої операції) виключно на ту суму, що перевищує на день вивезення/пересилання в еквіваленті 10000 євро; придбання цією особою банківських металів у банках та/або Національному банку виключно на ту суму, що перевищує на день вивезення/пересилання в еквіваленті 10000 євро.

Згідно з ч. 5 ст. 366 МК України, обрання «зеленого коридору» вважається заявою особи про те, що переміщені нею через митний кордон України товари не підлягають письмовому декларуванню.

Під термін товари підпадає в тому числі і іноземна валюта, згідно з положеннями ст. 4 ч. 1, п. 1 б), п.57 МК України.

Відповідно до вимог ст. 197 МК України, на окремі товари встановлюються обмеження щодо їх переміщення через митний кордон України. В даному випадку такі обмеження встановлені на рівні 10000 євро, в зв`язку з чим валютні цінності, які переміщував правопорушник є товарами, переміщення яких через митний кордон України обмежене.

Щодо суб`єктивної сторони правопорушення встановлено наступне.

Судом встановлено, що громадянка Танзанії ОСОБА_1 ( ОСОБА_1 ) не розуміла протиправність своїх дій, не припускала можливості настання негативних наслідків, хоча могла і повинна була це розуміти і передбачати. Тобто, суб`єктивна сторона дій правопорушника полягає в протиправній необережності в формі недбалості.

Відповідно до матеріалів справи, громадянка Танзанії ОСОБА_1 ( ОСОБА_1 ) протиправно перемістила через митний кордон України 12500 доларів США, які в неї були вилучені.

При визначені адміністративного стягнення, якому підлягає правопорушник, враховується ступінь суспільної небезпеки правопорушення, ступінь провини, ставлення до вчиненого, його майновий стан, а також обставини, які пом`якшують відповідальність, а саме те, що особа вперше притягується до адміністративної відповідальності, щире каяття, а також той факт, що грошові кошти мають легальне походження.

Стосовно вирішення питання щодо конфіскації вилученої валюти, враховується практика Європейського суду з прав людини, зокрема постанова ЄСПЛ від 11.07.2019 року по справі «Садоча проти України».

Відповідно до ст. 8 Конституції України, в Україні визнається і діє принцип верховенства права.

Згідно з ст. 9 Конституції України, а також ст. 17 Закону України «Про міжнародні договори» від 22.12.1993 року, міжнародні договори, згода на обов`язковість яких дана Верховною Радою України, є часткою національного законодавства України. Також передбачається, що якщо міжнародним договором встановлені інші права, ніж ті, які передбачені законодавством України, то застосовуються правила міжнародного договору України. Тобто в такому випадку міжнародно-правові норми мають пріоритетне значення.

17 липня 1997 року Україна ратифікувала Європейську Конвенцію «З захисту прав і основних свобод людини», а також Протоколи 1, 2, 4, 7, 11, які є невід`ємною частиною Конвенції, чим визнала її дію в національній правовій системі, a також обов`язковість рішень Європейського Суду з прав людини по всім питанням що стосуються тлумачення і застосування Конвенції.

Згідно з зазначеним рішенням ЄСПЛ, судове рішення, яким застосовується конфіскація майна, є втручанням в право особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, на повагу власності.

Згідно з Статтею 1 Протоколу №1 до Конвенції з захисту прав людини, кожна фізична чи юридична особа має право на повагу до своєї власності. Ніхто не може бути позбавлений свого майна інакше, як в інтересах суспільства та на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права.

В даному випадку майном правопорушника є грошова сума в доларах, яка, на думку представника митниці, підлягає конфіскації.

При цьому, конфіскація є втручанням в право особи на повагу власності і, відповідно, має бути застосована ст. 1 Протоколу №1 до Європейської Конвенції з захисту прав людини.

Перша і найбільш важлива вимога зазначеної правової норми полягає в тому, що будь-яке втручання публічної влади в право на повагу власності має бути законним. Також передбачається, що держава уповноважена здійснювати контроль за використанням власності шляхом забезпечення виконання законів.

Питання про те, чи буде досягнута справедлива рівновага між вимогами загального інтересу і захисту фундаментальних прав особи, має значення лише при умові, що таке втручання відповідає вимогам закону і не є безпідставним.

Об`єктивна сторона правопорушення, яке вчинила громадянка Танзанії ОСОБА_1 ( ОСОБА_1 ) полягає в недекларуванні іноземної валюти при проходженні митного контролю в «зеленому коридорі», тобто в зоні спрощеного митного контролю, відповідальність за що передбачена ст. 471 МК України.

Що стосується загального інтересу, якому могло слугувати таке втручання Європейський суд зазначив, що держави мають законний інтерес і в той же час обов`язок вживати заходи в цілях виявлення та контролю руху готівкових коштів через кордони, оскільки значні суми готівки можуть використовуватись для легалізації незаконних доходів, торгівлі наркотиками, фінансування тероризму, вчинення тяжких фінансових злочинів.

Загальна вимога про декларування, яка розповсюджується на будь - яку особу, що перетинає кордон держави, попереджує прихований ввіз та вивіз грошових коштів з країни і конфіскаційна міра, яку тягне недекларування грошових коштів митному органу, є частиною загальної регулятивної системи, передбаченої для боротьби з подібними правопорушеннями.

Крім того, сума, яка може бути законно ввезена, чи фізично переміщена через український митний кордон, в принципі не обмежена, обмежена лише сума (10 000 євро), яка може бути ввезена без письмового декларування.

Таким чином, застосовуючи додаткове покарання у вигляді конфіскації валюти, суд фактично позбавить громадянку Танзанії ОСОБА_1 ( ОСОБА_1 ) грошових коштів, які були передані батьками студентів для їх навчання в університеті. Крім того, суд враховує той факт, що конфіскація зазначених коштів позбавить її та сім`ї студентів належного матеріального забезпечення.

При цьому, суд враховує п. 10 ч. 2 Конвенція про захист заробітної плати №95 від 1949 року, яка переглянута Конвенцією Міжнародної організації праці №173 1992 року про захист вимог працівників у випадку неплатоспроможності роботодавця, від 1992 року, і залишає зазначену Конвенцію відкритою для подальшої ратифікації, яка ратифікована Законом № 2996-IV від 19.10.2005 року, де указано: «Заробітна плата повинна охоронятися від арештів і передачі в такій мірі, в якій це вважається потрібним для утримання працівника і його сім`ї.».

Для того, щоб втручання вважалося пропорційним, воно має відповідати тяжкості правопорушення. Зокрема, в даному випадку, правопорушник не дотримався вимог, щодо внесення відомостей до митної декларації, а не вчинив будь - якого іншого правопорушення, яке можна припустити (наприклад, відмивання грошей або ухилення від сплати мита податків, тощо).

Крім того, сума, яку митний орган вимагає конфіскувати у правопорушника є для неї значною, а шкода, яку вона потенційно могла завдати органам влади - незначна, оскільки вона не завдавала державі жодної шкоди, а лише не задекларувала валюту, яка буде ж витрачена на території України.

Також, суд вважає за необхідне зазначити, що однакове застосування закону забезпечує загальнообов`язковість закону, рівність перед законом та правову визначеність у державі, яка керується верховенством права. Єдина практика застосування законів поліпшує громадське сприйняття справедливості та правосуддя, а також довіру до відправлення правосуддя.

Неодноразове ухвалення протилежних і суперечливих судових рішень, особливо судами вищих інстанцій, може спричинити порушення права на справедливий суд, закріплене в пункті 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Загальновизнаний принцип правової визначеності передбачає стабільність правового регулювання і виконуваність судових рішень.

Керуючись однією з аксіом судочинства: «Placuit in omnibus rebus praecipuum esse iustitiae aequitatisque quam stricti iuris rationem», що означає «У всіх юридичних справах правосуддя й справедливість мають перевагу перед строгим розумінням права», суд вважає, що конфіскацію в даному випадку можна було б застосувати в разі відшкодування майнової шкоди, завданої державі, однак вона не зазнала ніяких збитків внаслідок невнесення правопорушником відомостей до митної декларації.

Таким чином, конфіскація всієї незадекларованої суми грошей накладе на особу індивідуальний та надмірний тягар і буде непропорційною до вчиненого правопорушення, отже, буде порушено статтю 1 Протоколу №1 до Конвенції. Такого висновку дійшов Європейський суд з прав людини у рішенні «Садоча проти України».

Винність правопорушниці підтверджується зібраними у справі доказами, а саме: протоколом про порушення митних правил, поясненнями правопорушника та наданими доказами легальності походження грошей, описом вилученої валюти.

Провадження у справах про порушення митних правил, згідно ст. 487 МК України, здійснюється відповідно до цього Кодексу, а в частині, що не регулюється ним, - відповідно до законодавства України про адміністративні правопорушення.

Відповідно до ст. 23 КУпАП, адміністративне стягнення є мірою відповідальності і застосовується з метою виховання особи, яка вчинила адміністративне правопорушення, в дусі додержання законів України, поваги до правил співжиття, а також запобігання вчиненню нових правопорушень, як самим правопорушником, так і іншими особами.

На підставі вищевикладеного, застосувавши міжнародно-правові норми, прихожу до висновку про не застосування до громадянки Танзанії ОСОБА_1 ( ОСОБА_1 ) додаткового стягнення в вигляді конфіскації вилучених валютних коштів.

Крім цього, вважаю за необхідне зазначити, що адміністративним законодавством не передбачено надання будь - яких документів для отриманням особою грошей, які їй повинні бути повернуті, окрім документів, які посвідчують особу або документів, які уповноважують іншу особу, тобто гроші повинні бути поверненні без надання довідки банку.

Відповідно до п. 5 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» з громадянки громадянка Танзанії ОСОБА_1 ( ОСОБА_1 ) підлягає стягненню судовий збір в розмірі 454,00 грн.

Керуючись ст. 4 ЗУ «Про судовий збір України», ст.ст. 197, 471, 522, 524-529 МК України, ст.ст. 283-285, 294 КУпАП, суддя, -

П О С Т А Н О В И В:

Визнати громадянку Танзанії ОСОБА_1 ( ОСОБА_1 ) винною у порушенні митних правил, передбачених статте ю 471 Митного кодексу України.

Притягнути громадянку Танзанії ОСОБА_1 ( ОСОБА_1 ) до адміністративної відповідальності та накласти на неї адміністративне стягнення у виді штрафу в розмірі 1700,00 грн. на користь держави.

Стягнути з громадянки Танзанії ОСОБА_1 ( ОСОБА_1 )на користь держави судовий збір в сумі 454,00 грн.

Валюту, вилучену згідно протоколу про порушення митних правил №0464/10000/21 від 28 березня 2021 року у розмірі 12500 доларів США (опис предметів від 28.03.2021 року а.с. 18-20) повернути громадянці Танзанії ОСОБА_1 ( ОСОБА_1 ) або її законному представнику у встановленому законом порядку.

Постанова пред`являється до виконання протягом трьох місяців.

Постанова може бути оскаржена до Київського апеляційного суду через районний суд, шляхом подання скарги протягом десяти днів з дня винесення постанови.

Суддя