Справа № 289/953/21
Номер провадження 3/289/507/21
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

01.06.2021 м. Радомишль

Суддя Радомишльського районного суду Житомирської області Сіренко Н.С., розглянувши матеріали, що надійшли з відділу поліцейської діяльності № 1 Житомирського РУП ГУ НП в Житомирській області про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , не працюючого,

за ст. 173 КУпАП,

ВСТАНОВИВ:

Відповідно до протоколу про адміністративне правопорушення від 23.05.2021 серії ВАБ №663146, 23.05.2021 о 23 год. 51 хв. ОСОБА_1 перебуваючи по вул. Центральна в с. Моделів Радомишльського р-ну Житомирської обл. виражався словами неценурної лайки, на зауваження не реагував.

В судове засідання ОСОБА_1 працівниками відділу поліції доставлений не був.

Відповідно до положень ст. 268 КУпАП, при розгляді справи про адміністративне правопорушення, відповідальність за яке передбачена ст. 173 КУпАП, присутність особи, яка притягається до адміністративної відповідальності є обов`язковою, а у разі ухилення від явки на виклик суду цю особу може бути органом Національної поліції піддано приводу. Всупереч визначеним главою 20 КУпАП заходам забезпечення провадження у справах про адміністративне правопорушення, в тому числі умовам затримання, особу, яка притягається до адміністративної відповідальності працівниками відділу поліції до суду доставлено не було та явку в судове засідання у регламентований ч. 2 ст. 277 КУпАП строк не забезпечено. На підставі того, що законодавець передбачив скорочений термін розгляду справ зазначеної категорії саме з метою попередження цього негативного явища на його початковій стадії, суд приходить до висновку про можливість розгляду справи у відсутність ОСОБА_1 .

Перевіривши матеріали про адміністративне правопорушення, суд дійшов наступного висновку.

Стаття 173 КУпАП передбачає відповідальність за дрібне хуліганство, тобто нецензурна лайка в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Диспозиція ст. 173 КУпАП передбачає, що об`єктивна сторона складу дрібного хуліганства складається з самостійних альтернативних діянь: 1) нецензурна лайка в громадських місцях; 2) образливе чіпляння до громадян; 3) інші подібні дії, за умови, що кожне із цих діянь порушує громадський порядок і спокій громадян, а обов`язковою ознакою суб`єктивної сторони цього правопорушення є хуліганський мотив поведінки особи, яка вчиняє зазначені вище дії. При цьому, норма ст.173 КУпАП визначає, що кожна кваліфікуюча ознака повинна бути поєднана з порушенням громадського порядку і спокою громадян, а також вчинена з хуліганських мотивів. У кожному конкретному випадку це потребує з`ясування і конкретизації.

Згідно з ч. 2 ст. 7 КУпАП, провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

Стаття 280 КУпАП закріплює обов`язок посадової особи при розгляді справи про адміністративне правопорушення з`ясувати, чи було вчинено адміністративне правопорушення та чи винна ця особа в його вчиненні.

Відповідно до статті 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Отже, притягнення особи до адміністративної відповідальності можливе лише за наявності факту адміністративного правопорушення та вини особи у його вчиненні, яка підтверджена належними доказами.

Всупереч цьому, матеріалами справи не підтверджується обов`язкова складова об`єктивної сторони - порушення громадського поряду і спокою громадян.

Також, характерною ознакою правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП є наявність потерпілого та порушення суспільних відносин.

Однак, належних та допустимих доказів в підтвердження вищезазначених ознак матеріали справи не містять.

Згідно до позиції, викладеній в Постанові Верховного суду від 20.05.2020 в справі №524/5741/16-а, рапорт працівника поліції також не може слугувати однозначним доказом винуватості особи у вчиненні адміністративних правопорушень.

Матеріали справи містять у собі виключно протокол про адміністративне правопорушення, рапорти працівників поліції від 24.05.2021, а інших доказів суду надано не було.

У силу принципу презумпції невинуватості, що підлягає застосуванню у справах про адміністративні правопорушення, всі сумніви щодо події порушення та винності особи, що притягується до відповідальності, тлумачаться на її користь, недоведені подія та вина особи мають бути прирівняні до доведеної невинуватості цієї особи (постанова ВС/КАС від 08.07.2020 у справі № 463/1352/16-а).

Європейський суд з прав людини у рішенні «Надточий проти України від 15 травня 2008 року» зазначив, що Український уряд визнав кримінально-правовий характер КУпАП.

Суд враховує практику Європейського суду з прав людини, зокрема рішення від 20 вересня 2016 року у справі «Карелін проти Росії», відповідно до якого збір судом доказів на підтвердження винуватості особи за відсутністю сторони обвинувачення у справах про адміністративне правопорушення, свідчить про порушення права особи на неупереджений судовий розгляд. Більш того, у рішенні ЄСПЛ у справах «Malofeyeva v. Russia» та «Karelin v. Russia» суд зазначає, що суд не може відшукувати докази на користь обвинувачення, оскільки це становитиме порушення права на захист (особа не може належним чином підготуватися до захисту) та принципу рівності сторін процесу (оскільки особа має захищатися від обвинувачення, яке підтримується не стороною обвинувачення, а фактично судом).

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю у разі відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

За таких обставин, оскільки матеріали справи не містять у собі належних та допустимих доказів вчинення ОСОБА_1 23.05.2021 адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, суд вважає за необхідне провадження закрити на підставі п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП у зв`язку з відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.

Керуючись ст. ст. 173-2 ч. 2, п. 1 ч. 1 ст. 247, 284 КУпАП, суд

ПОСТАНОВИВ:

Провадження в справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 за ст. 173 КУпАП, закрити за відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена до Житомирського апеляційного суду через Радомишльський районний суд Житомирської області протягом 10 діб з моменту її винесення.

Суддя Н. С. Сіренко