ЖОВТНЕВИЙ РАЙОННИЙ СУД м. ДНІПРОПЕТРОВСЬКА
Справа № 201/4553/21
Провадження №3/201/2793/2021
ПОСТАНОВА

іменем України

08 червня 2021 року м. Дніпро

Суддя Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська Федоріщев С.С., розглянувши матеріали, які надійшли з відділення поліції №5 Дніпровського районного управління поліції ГУНП в Дніпропетровській області про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , зареєстрований та проживає за адресою: АДРЕСА_1 , не працює, за ч.1 ст.185 КУпАП, -

ВСТАНОВИВ:

Згідно даних протоколу про адміністративне правопорушення серії ВАБ №482137 від 30.04.2021 року, в цей день, 30 квітня 2021 року ОСОБА_1 , знаходячись за адресою: АДРЕСА_2 своїми діями здійснював злісну непокору законному розпорядженню або вимозі працівника поліції при виконанні ним службових обов`язків, чим вчинив адміністративне правопорушення, передбачене ч.1 ст.185 КУпАП.

ОСОБА_1 в судовому засіданні свою провину не визнав, пояснив, що жодних дій, спрямованих на злісну непокору законному розпорядженню працівника поліції, також як і якихось невиконань законних вимог працівника він не здійснював. В зазначений час та в зазначеному місці він був незаконно затриманий працівниками поліції та примусово доставлений до відділення поліції №5 Дніпровського районного управління поліції ГУНП в Дніпропетровській області без жодних на те підстав. Подав до суду клопотання про закриття провадження у справі на підставі п.1 ч.1 ст.247 КУпАП, посилаючись на правову позицію свого захисника з цього приводу.

Захисник ОСОБА_1 адвокат Биструшкіна А.Р. просила закрити провадження у справі на підставі п.1 ч.1 ст.247 КУпАП за відсутністю події і складу адміністративного правопорушення та подала відповідне письмове клопотання. При цьому звернула увагу на те, що в протоколі про адміністративне правопорушення серії ВАБ №482137 від 30.04.2021 року не викладено суть правопорушення, що не відповідає вимогам ст.256 КУпАП.

Вислухавши ОСОБА_1 та його захисника адвоката Биструшкіну А.Р., дослідивши докази у справі: протокол про адміністративне правопорушення серії ВАБ №482137 від 30.04.2021 року; протокол про адміністративне затримання ОСОБА_1 серії АА №129632 від 30.04.2021 року; рапорти працівників поліції, письмові пояснення ОСОБА_2 , тимчасовий заборонний припис відносно кривдника серії АА №19791 відносно ОСОБА_1 від 29.04.2021 року, заяву ОСОБА_2 до поліції, інформаційну довідку щодо зареєстрованих звернень щодо ОСОБА_1 та притягнень його до різних видів відповідальності раніше, суд дійшов наступного.

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 9 КУпАП визначено, що адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Відповідно до ст.185 КУпАП до адміністративної відповідальності можуть бути притягнуті особи за злісну непокору законному розпорядженню або вимозі працівника міліції при виконанні ним службових обов`язків, а також вчинення таких самих дій щодо члена громадського формування з охорони громадського порядку або військовослужбовця у зв`язку з їх участю в охороні громадського порядку.

Об`єктивна сторона правопорушення полягає у злісній непокорі законному розпорядженню або вимозі працівника поліції при виконанні ним службових обов`язків, а також вчинення таких самих дій щодо члена громадського формування з охорони громадського порядку і державного кордону або військовослужбовця у зв`язку з їх участю в охороні громадського порядку.

Судом встановлено, що інспектором відділення поліції №5 Дніпровського районного управління поліції ГУНП в Дніпропетровській області Хорітко С.С. 30.04.2021 року складено протокол серії ВАБ №482137 від 30.04.2021 року, згідно якого, 30 квітня 2021 року ОСОБА_1 , знаходячись за адресою: АДРЕСА_2 своїми діями здійснював злісну непокору законному розпорядженню або вимозі працівника поліції при виконанні ним службових обов`язків, чим вчинив адміністративне правопорушення, передбачене ч.1 ст.185 КУпАП.

Так, дане правопорушення обов`язково передбачає наявність законної вимоги співробітника саме поліції. Відповідно до ст.1 Закону України «Про Національну поліцію», Національна поліція України (далі поліція) - це центральний орган виконавчої влади, який служить суспільству шляхом забезпечення охорони прав і свобод людини, протидії злочинності, підтримання публічної безпеки і порядку.

Разом з тим, в протоколі про адміністративне правопорушення не зазначено суті самого правопорушення, не вказано в чому саме полягають протиправні дії ОСОБА_1 , які вказують на злісну непокору працівникам поліції: яке саме законне розпорядження він не виконував, або якій саме вимозі працівника поліції при виконанні ним службових обов`язків він не підкорявся, та в чому це виражалося. Також відсутні будь-які дані щодо ознаки злісності такої непокори, якщо вона була.

У відповідності до вимог ст. 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Зміст же простої, не злісної непокори, розкрито в рішенні Конституційного Суду № 10-рп/2011 від 11.10.2011 року. Так, згідно нього, слово "непокора" означає відмову від виконання або ігнорування виконання певної вимоги.

Відповідно до пункту 7 постанови Пленуму Верховного Суду України від 26.06.1992 року № 8 «Про застосування судами законодавства, що передбачає відповідальність за посягання на життя, здоров`я, гідність та власність суддів і працівників правоохоронних органів», злісною непокорою за змістом статті 185 КУпАП є відмова від виконання наполегливих, неодноразово повторених законних вимог чи розпоряджень працівника міліції при виконанні ним службових обов`язків, члена громадського формування з охорони громадського порядку чи військовослужбовця у зв`язку з їх участю в охороні громадського порядку або відмова, виражена у зухвалій формі, що свідчить про явну зневагу до осіб, які охороняють громадський порядок.

Виходячи з наведеного, дія, яка проявляється у формі непокори і злісної непокори, не ототожнюється. Непокору законній вимозі співробітника поліції Кодекс не кваліфікує як адміністративне правопорушення.

Необхідність з`ясування суті розпорядження працівника поліції, з метою надання оцінки його законності, випливає, зокрема, і з рішення (Постанови) Верховного Суду України від 03 березня 2014 року по справі №5-49к13, прийнятого, внаслідок постановлення Рішення Європейського суду з прав людини по справі «Вєренцов проти України» від 11 квітня 2013 року.

Також, з урахуванням п. 5 мотивувальної частини Рішення Конституційного Суду України від 11.10.2011 року №10-рп/2011 по справі (№ 1-28/2011), необхідним є з`ясування суті непокори для надання висновку про її злісність.

Відповідно до ч.1 ст.7 КУпАП, ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених Законом.

Відповідно до ч.2 ст.7 КУпАП провадження, в справах про адміністративні правопорушення здійснюються на основі суворого додержання законності.

Законність рішення суду визначається також законністю дій посадових осіб що складали протокол про адміністративне правопорушення.

Зокрема, статтею 256 КУпАП визначено, що у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються: дата і місце його складення, посада, прізвище, ім`я, по батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності (у разі її виявлення); місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих, прізвище викривача (за його письмовою згодою), якщо вони є; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості, необхідні для вирішення справи. Якщо правопорушенням заподіяно матеріальну шкоду, про це також зазначається в протоколі.

За змістом вимог ст.ст.256, 257, 279, 280 КУпАП, питання наявності або відсутності складу адміністративного правопорушення суд вирішує лише у межах протоколу, складеного відносно конкретної особи, яка притягається до адміністративної відповідальності.

Тобто всі викладені в протоколі про адміністративне правопорушення обставини повинні бути належним чином перевірені та доводитися сукупністю належних і допустимих доказів.

Системний аналіз норм КУпАП дає підстави для висновку, що в ньому встановлена відповідальність лише за злісну непокору законній вимозі працівника поліції.

Відповідно до змісту зазначеного протоколу, не вказано, на підставі яких приписів та якого саме закону ґрунтується вимога (розпорядження) працівника поліції, крім того, в ньому взагалі не зазначено суть адміністративного правопорушення, яке, на думку автора протоколу, вчинив ОСОБА_1 , тобто не вказано яке законне розпорядження було не виконано останнім, не зазначено дій, які вчинив ОСОБА_1 і які б підпадали під ознаки правопорушення, передбаченого ст. 185 КУпАП, та не зазначено у відношенні кого із співробітників поліції була спрямована «злісна непокора» і в чому саме непокора виявилася. Відомості що свідчили б про злісну непокору ОСОБА_1 у встановленому законом порядку як наслідок порушення закону, в матеріалах адміністративної справи відсутні, а пояснення та рапорти працівників поліції не є тими доказами, що можуть усунути неповноту даних протоколу про адміністративне правопорушення і не містять достатньої об`єктивної інформації про зазначені події.

В силу ст.62 Конституції України обвинувачення не може ґрунтуватися на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Зазначене узгоджується з практикою Європейського суду з прав людини, що сформульована у п.43 рішення Європейського суду з прав людини від 14.02.2008р. у справі «Кобець проти України» (з відсиланням на п.282 рішення у справі «Авшар проти Туреччини» (Avsarv.Turkey), згідно яких «доказування, зокрема, має випливати із сукупності ознак чи неспростовних презумпцій, достатньо вагомих, чітких та узгоджених між собою, а за відсутності таких ознак не можна констатувати, що винуватість обвинуваченого доведено поза розумним сумнівом».

У зв`язку з викладеним, суд приходить до висновку, що вчинення ОСОБА_1 правопорушення у вигляді злісної непокори законній вимозі працівника поліції при виконанні ним службових обов`язків, відповідальність за яке передбачене ст. 185 КУпАП України не доведено, оскільки в матеріалах справи відсутні відомості про вчинення останнім дії, які містять ознаки злісної непокори, а тому в діях ОСОБА_1 відсутній склад адміністративного правопорушення передбаченого ст. 185 КпАП України, що є підставою для закриття провадження по справі про адміністративне правопорушення щодо нього, з підстав встановлених п.1 ч.1 ст.247 КУпАП.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.3, 7, 247, 256, 279, 280, 284 КУпАП, -

ПОСТАНОВИВ :

Провадження у справі про адміністративне правопорушення, передбачене ст.185 Кодексу України про адміністративні правопорушення відносно ОСОБА_1 - закрити на підставі п.1 ч.1 ст.247 КУпАП у зв`язку з відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення.

Відповідно до ст.ст.287, 289 КУпАП, постанову може бути оскаржено прокурором у випадках, передбачених частиною п`ятою статті 7 цього Кодексу, особою, щодо якої її винесено, а також потерпілим до Дніпровського апеляційного суду протягом десяти днів з дня її винесення.

Суддя С.С. Федоріщев