Справа № 278/798/21
Провадження №3/278/582/21
ПОСТАНОВА

Іменем України

18 травня 2021 року, суддя Житомирського районного суду Житомирської області Зубчук І. В. розглянувши матеріали, які надійшли з Секретаріату Уповноваженого Верховної Ради України з прав людини про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, українця, мешканця АДРЕСА_1 , працюючого сільським головою Оліївської сільської ради Житомирського району

за ч.2 ст.212-3 Кодексу України про адміністративні правопорушення,-

В С Т А Н О В И В :

До Житомирського районного суду Житомирської області з Секретаріату Уповноваженого Верховної Ради України з прав людини надійшов адміністративний матеріал про притягнення до адміністративної відповідальності за ч.2 ст.212-3 КУпАП громадянина ОСОБА_1 .

Як вбачається з протоколу про адміністративне правопорушення від 18 березня 2021 року, до Секретаріату Уповноваженого Верховної Ради з прав людини надійшла заява ОСОБА_2 щодо порушення права на доступ до публічної інформації посадовими особами Оліївської сільської ради Житомирської області та вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч.2 ст.212-3 КУпАП. В своїй заяві заявник зазначає, що у 2019, 2020 роках він неодноразово звертався до сільської ради із запитом про надання інформації щодо наявності вільних земельних ділянок на території громади, про те отримав відповіді про відмову в наданні інформації.

В судове засідання ОСОБА_1 не з`явився, про дату, час і місце розгляду справи повідомлявся належним чином. Заяв про відкладення до суду не надходило.

До суду надійшла заява представника ОСОБА_1 захисника Сачка А.В. в якій він заперечував проти притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч.2 ст.212-3 КУпАП, зазначивши, що відповідь на запит ОСОБА_2 була надана у строки.

Суд, дослідивши матеріали справи, приходить до наступних висновків.

Статею 212-3 КУпАП встановлюється адміністративна відповідальність за порушення права на інформацію та права на звернення.

В свою чергу ч.2 ст.212-3 КУпАП встановлюється відповідальність за порушення Закону України "Про доступ до публічної інформації", а саме: необґрунтоване віднесення інформації до інформації з обмеженим доступом, ненадання відповіді на запит на інформацію, ненадання інформації, неправомірна відмова в наданні інформації, несвоєчасне або неповне надання інформації, надання недостовірної інформації, що тягне за собою накладення штрафу на посадових осіб від двадцяти п`яти до п`ятдесяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Відповідно до норм КУпАП вчинене особою адміністративне правопорушення повинно бути зафіксовано відповідним чином, тобто, шляхом складання протоколу про адміністративне правопорушення, в передбачених законом випадках.

Відповідно до ст.254 КУпАП про вчинення адміністративного правопорушення складається протокол уповноваженими на те посадовою особою або представником громадської організації чи органу громадської самодіяльності. Протокол про адміністративне правопорушення, у разі його оформлення, складається не пізніше двадцяти чотирьох годин з моменту виявлення особи, яка вчинила правопорушення, у двох примірниках, один із яких під розписку вручається особі, яка притягається до адміністративної відповідальності. Протокол не складається у випадках, передбачених статтею 258 цього Кодексу.

Згідно пп.8-1 п.2 ч.1 ст.255 КУпАП у справах про адміністративні правопорушення, що розглядаються органами, зазначеними в статтях 218 - 221 цього Кодексу, протоколи про правопорушення мають право складати уповноважені особи секретаріату Уповноваженого Верховної Ради України з прав людини або представники Уповноваженого Верховної Ради України з прав людини (статті 188-39, 188-40, 212-3 КУпАП).

Відповідно до ст.256 КУпАП в протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються: дата і місце його складення, посада, прізвище, ім`я, по батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності (у разі її виявлення); місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих, прізвище викривача (за його письмовою згодою), якщо вони є; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості, необхідні для вирішення справи. Якщо правопорушенням заподіяно матеріальну шкоду, про це також зазначається в протоколі.

Окрім того, надаючи оцінку діям ОСОБА_1 особа, яка склала адмінпротокол - уповноважена посадова особа ОСОБА_3 , зазначає, що за результатами розгляду було встановлено, що запитувана інформація потерпілому надано не було, а тому в його діях вбачається склад адміністративного правопорушення, передбаченого ч.2 ст.212-3 КУпАП, а саме: ненадання інформації.

В протоколі про адміністративне правопорушення повинен бути чітко зазначений склад адміністративне правопорушення та викладено чітко обставини вчиненого правопорушення, на підставі яких особа, яка склала протокол, дійшла висновку про те, що в діях ОСОБА_1 є склад адміністративного правопорушення.

В якості доказів до протоколу долучено: Рішенням Житомирського окружного адміністративного суду від 09 листопада 2020 року у справі №240/6096/20 за позовом ОСОБА_2 до виконавчого комітету Оліївської сільської ради Житомирського району про визнання протиправною відповідь, зобов`язання вчинити дії, виконавчий лист на підставі вищевказаного рішення суду.

Однак, вказані докази не тільки не підтверджують обставини зазначені в протоколі про адміністративне правопорушення, а й суперечать його змісту, оскільки даний протокол складено за фактом ненадання сільським головою Оліївської сільської ради Житомирського району інформації на запит ОСОБА_2 щодо наявності вільних земельних ділянок на території Оліївської сільської ради Житомирського району.

Суд не вправі самостійно змінювати на шкоду особі фабулу, викладену у протоколі про адміністративне правопорушення, яка є викладом обставин складу адміністративного правопорушення, що ставиться у вину особі, винуватість якої у вчиненні правопорушення має доводитися в суді; суд також не має права самостійно відшукувати докази винуватості особи у вчиненні правопорушення, оскільки суд, діючи таким чином, порушує вимоги ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, перебираючи на себе функції прокурора та позбавляючись статусу незалежного органу правосуддя.

Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях зазначав, що допустимість доказів є прерогативою національного права і, за загальним правилом, саме національні суди повноважені оцінювати надані їм докази (п.34 рішення у справі «Тейксейра де Кастор проти Португалії» від 09.06.1998 року, п.54 рішення у справі «Шабельника проти України» від 19.02.2009 року), а порядок збирання доказів, передбачений національним правом, має відповідати основним правам, визнаним Конвенцією про захист прав і основоположних свобод.

Отже, виходячи із вищевикладеного, вбачається, що відсутні підстави для притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності, передбаченої за ч.2 ст.212-3 КУпАП, в зв`язку з відсутністю в діяннях останнього складу адміністративного правопорушення, передбаченого вказаною статтею.

Відповідно до п.1 ч.1 ст.247 КУпАП провадження, в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за таких обставин, зокрема, як відсутність події і складу адміністративного правопорушення.

На підставі викладеного, керуючись Законом України «Про доступ до публічної інформації», Законом України «Про місцеве самоврядування», ст.247 Кодексу України про адміністративні правопорушення,-

П О С Т А Н О В И В :

Провадження у справі про адміністративне правопорушення щодо притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч.2 ст.212-3 КУпАП - закрити, в зв`язку із відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена прокурором, особою, щодо якої її винесено, а також потерпілим протягом десяти днів з дня винесення постанови до Житомирського апеляційного суду.

Суддя: І.В.Зубчук