Справа №: 398/1264/21
провадження №: 3-в/398/15/21
ПОСТАНОВА

Іменем України

"01" червня 2021 р.

Суддя Олександрійського міськрайонного суду Кіровоградської області Нерода Л.М. розглянувши заяву ОСОБА_1 про відстрочення виконання постанови про накладення адміністративного стягнення у виді штрафу,-

ВСТАНОВИВ:

27.05.2021 року ОСОБА_1 звернувся до суду із заявою про розстрочку та відстрочку виконання постанови Олександрійського міськрайонного суду Кіровоградської області від 05.05.2021 року про накладення на ОСОБА_1 адміністративного стягнення у виді штрафу у розмірі 10200 грн.

У заяві посилався на те, що в даний час у ОСОБА_1 не має можливості сплатити штраф в сумі 10 200 грн, оскільки він ніде не працює.

Заявник в судове засідання не з`явився, про дату час і місце судового розгляду повідомлений належнийм чином, причини неявки суду не повідомив.

Дослідивши подану заяву, вважаю, що її вимоги необґрунтовані, оскільки, заявник не надав жодних доказів, які б гарантували виплату боргу, у випадку задоволення заяви. Зокрема, в поданій заяві зазначив, що ОСОБА_2 не працює. У той же час, у самій заяві про розстрочку виконання рішення просить розстрочити його до 01.09.2021 року. Таким чином. незрозуміло з яких коштів планується виконання рішення суду.

Розглянувши заяву про розстрочку та відстрочку виконання постанови Олександрійського міськрайонного суду Кіровоградської області від 05.05.2021 року про накладення на ОСОБА_1 адміністративного стягнення у виді штрафу у розмірі 10 200 грн, суддя дійшов висновку що слід відмовити в її задоволенні з огляду на наступне:

У відповідності ст. 304 КУпАП питання, зв`язані з виконанням постанови про накладення адміністративного стягнення, вирішуються органом (посадовою особою), який виніс постанову.

Згідно ст. 307 КУпАП штраф має бути сплачений порушником не пізніш як через п`ятнадцять днів з дня вручення йому постанови про накладення штрафу, крім випадків, передбаченихстаттею 300-1 цього Кодексу, а в разі оскарження такої постанови - не пізніш як через п`ятнадцять днів з дня повідомлення про залишення скарги без задоволення.

Статтею 33 Закону України «Про виконавче провадження» передбачено, що за наявності обставин, що ускладнюють виконання рішення або роблять його неможливим (хвороба сторони виконавчого провадження, відрядження сторони виконавчого провадження, стихійне лихо тощо), сторони мають право звернутися до суду, який розглядав справу як суд першої інстанції, із заявою про відстрочку або розстрочку виконання рішення. Рішення про розстрочку виконується в частині та у строки, встановлені цим рішенням.

Як вбачається з поданої заяви, заявник зазначаючи про відсутність у нього коштів для погашення заборгованості у зв`язку із тим, що ніде не працює не надав жодних доказів в обґрунтування своїх доводів.

Більше того, доводи заявника є взаємосуперечливими.

Так, зазначаючи про необхідність розстрочення виконання рішення строком до 01.09.2021 року, заявник не надав доказів можливості сплати боргу частинами протягом певного строку.

Таким чином, суду не було доведено платоспроможності заявника на виконання постанови суду сплати боргу частинами, а за таких обставин це може спричинити затягування виконавчого провадження та невиправдано довгого виконання рішення суду.

Європейський суд з прав людини у своїй практиці звертає увагу, що несвоєчасне виконання рішення суду може бути мотивоване наявністю певних обставин, однак відстрочення виконання рішення суду не повинно шкодити сутності права, гарантованого ч. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини та основних свобод, згідно якої "кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи у продовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру", а у системному розумінні даної норми та національного закону, суд не повинен перешкоджати ефективному поновленню у правах шляхом виконання судового рішення, тобто довготривале невиконання рішення суду може набути форми порушення права на справедливий судовий розгляд, що не може бути виправдано за конкретних обставин справи.

До того ж, довготривале невиконання рішення суду порушує право на повагу до власності та на вільне володіння власністю у зв`язку з тим, що рішення набуває ознак довготривалого невиконання. Межі виправданої затримки виконання рішення суду залежать, зокрема, від складності виконавчого провадження, суми та характеру спору, що визначено судом. Обставини, які зумовлюють надання розстрочки виконання рішення суду повинні бути об`єктивними, непереборними, іншими словами - виключними обставинами, що ускладнюють вчасне виконання судового рішення.

Отже, питання щодо надання розстрочки (відстрочки) виконання рішення суду повинно вирішуватися судами із дотриманням балансу інтересів сторін, які приймають участь у справі.

Проаналізувавши заяву про розстрочення та відстрочення виконання судового рішення, з метою реального виконання судового рішення та дотримання балансу інтересів сторін, які приймають участь у справі, суд вважає, що заява не підлягає задоволенню, оскільки представником заявника не доведено наявності обставин, що істотно ускладнюють виконання рішення суду або роблять його виконання неможливим, а представлені доводи та докази є не переконливими та недостатньо обґрунтованими.

На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 301, 304 Кодексу України про адміністративні правопорушення, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні заяви представника заявника ОСОБА_1 про відстрочення виконання постанови про накладення адміністративного стягнення у виді штрафу - відмовити.

Постанова може бути оскаржена до Кропивницького апеляційного суду через Олександрійський міськрайонний суд Кіровоградської області протягом десяти днів з дня її винесення.

СУДДЯ: Л.М. НЕРОДА