Справа № 289/926/21
Номер провадження 3/289/496/21
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

28.05.2021 м. Радомишль

Суддя Радомишльського районного суду Житомирської області Сіренко Н.С., розглянувши матеріали, що надійшли з відділення поліції № 3 Житомирського РУП ГУ НП в Житомирській області про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , та проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , не працюючого,

за ч. 2 ст. 173-2 КУпАП,

ВСТАНОВИВ:

Відповідно до протоколу про адміністративне правопорушення від 02.05.2021 серії ВАБ №668223, 02.05.2021 близько 19 години громадянин ОСОБА_1 , вчинив домашнє насильство за адресою: АДРЕСА_2 , відносно співмешканки ОСОБА_2 , що виражалося в образах нецензурною лайкою, чинив психологічний тиск, чим міг спричинити шкоди психічному здоров`ю потерпілої.

В судове засідання ОСОБА_1 працівниками відділу поліції доставлений не був, про дату, час та місце проведення судового засідання повідомлявся.

Відповідно до положень ст. 268 КУпАП, при розгляді справи про адміністративне правопорушення, відповідальність за яке передбачена ст. 173-2 КУпАП, присутність особи, яка притягається до адміністративної відповідальності є обов`язковою, а у разі ухилення від явки на виклик суду цю особу може бути органом Національної поліції піддано приводу. Всупереч визначеним главою 20 КУпАП заходам забезпечення провадження у справах про адміністративне правопорушення, в тому числі умовам затримання, особу, яка притягається до адміністративної відповідальності працівниками відділу поліції до суду доставлено не було та явку в судове засідання у регламентований ч. 2 ст. 277 КУпАП строк не забезпечено. На підставі того, що законодавець передбачив скорочений термін розгляду справ зазначеної категорії саме з метою попередження цього негативного явища на його початковій стадії, суд приходить до висновку про можливість розгляду справи у відсутність ОСОБА_1 .

Перевіривши матеріали про адміністративне правопорушення, суд дійшов наступного висновку.

Відповідно до п. 3 ст. 1 Закону України «Про запобігання та протидію домашньому насильству» домашнє насильство це діяння (дії або бездіяльність) фізичного, сексуального, психологічного або економічного насильства, що вчиняються в сім`ї чи в межах місця проживання або між родичами, або між колишнім чи теперішнім подружжям, або між іншими особами, які спільно проживають (проживали) однією сім`єю, але не перебувають (не перебували) у родинних відносинах чи у шлюбі між собою, незалежно від того, чи проживає (проживала) особа, яка вчинила домашнє насильство, у тому самому місці, що й постраждала особа, а також погрози вчинення таких діянь.

Визначення видів насильства міститься у п.п. 4, 14, 15, 17 ч. 1 зазначеного закону.

Психологічне насильство визначене як форма домашнього насильства, що включає словесні образи, погрози, у тому числі щодо третіх осіб, приниження, переслідування, залякування, інші діяння, спрямовані на обмеження волевиявлення особи, контроль у репродуктивній сфері, якщо такі дії або бездіяльність викликали у постраждалої особи побоювання за свою безпеку чи безпеку третіх осіб, спричинили емоційну невпевненість, нездатність захистити себе або завдали шкоди психічному здоров`ю особи.

Стаття 173-2 КУпАП передбачає відповідальність за вчинення домашнього насильства, насильства за ознакою статі, тобто умисне вчинення будь-яких діянь (дій або бездіяльності) фізичного, психологічного чи економічного характеру (застосування насильства, що не спричинило тілесних ушкоджень, погрози, образи чи переслідування, позбавлення житла, їжі, одягу, іншого майна або коштів, на які потерпілий має передбачене законом право, тощо), внаслідок чого могла бути чи була завдана шкода фізичному або психічному здоров`ю потерпілого, а так само невиконання термінового заборонного припису особою, стосовно якої він винесений, або неповідомлення уповноваженим підрозділам органів Національної поліції України про місце свого тимчасового перебування в разі його винесення.

Згідно з ч. 2 ст. 7 КУпАП, провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

Стаття 280 КУпАП закріплює обов`язок посадової особи при розгляді справи про адміністративне правопорушення з`ясувати, чи було вчинено адміністративне правопорушення та чи винна ця особа в його вчиненні.

Відповідно до статті 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Отже, притягнення особи до адміністративної відповідальності можливе лише за наявності факту адміністративного правопорушення та вини особи у його вчиненні, яка підтверджена належними доказами.

При цьому, визнання вини у вчиненні адміністративного правопорушення за відсутності інших доказів не може бути достатнім доказом такого порушення (правова позиція ВС/КАС від 08.07.2020 у справі №177/525/17).

Згідно до позиції, викладеній в Постанові Верховного суду від 20.05.2020 в справі №524/5741/16-а, рапорт працівника поліції також не може слугувати однозначним доказом винуватості особи у вчиненні адміністративних правопорушень.

Матеріали справи містять у собі виключно протокол про адміністративне правопорушення, рапорт при отримання заяви зі служби 102 02.05.2021 та її реєстрацію ЄО за №1898 та письмові пояснення ОСОБА_1 , в яких останній зазначає, що саме ОСОБА_2 ображала ОСОБА_1 нецензурною лайкою, принижувала, виганяла з будинку та декілька разів вдарила по обличчю, а після цього викликала поліцію. Також просить притягнути співмешканку до відповідальності, так як вона поводила себе неадекватно та агресивно.

Інших доказів вчинення ОСОБА_1 02.05.2021 насильства в сім`ї суду надано не було. Пояснення потерпілої особи в матеріалах справи відсутні.

У силу принципу презумпції невинуватості, що підлягає застосуванню у справах про адміністративні правопорушення, всі сумніви щодо події порушення та винності особи, що притягується до відповідальності, тлумачаться на її користь, недоведені подія та вина особи мають бути прирівняні до доведеної невинуватості цієї особи (постанова ВС/КАС від 08.07.2020 у справі № 463/1352/16-а).

Європейський суд з прав людини у рішенні «Надточий проти України від 15 травня 2008 року» зазначив, що Український уряд визнав кримінально-правовий характер КУпАП.

Суд враховує практику Європейського суду з прав людини, зокрема рішення від 20 вересня 2016 року у справі «Карелін проти Росії», відповідно до якого збір судом доказів на підтвердження винуватості особи за відсутністю сторони обвинувачення у справах про адміністративне правопорушення, свідчить про порушення права особи на неупереджений судовий розгляд. Більш того, у рішенні ЄСПЛ у справах «Malofeyeva v. Russia» та «Karelin v. Russia» суд зазначає, що суд не може відшукувати докази на користь обвинувачення, оскільки це становитиме порушення права на захист (особа не може належним чином підготуватися до захисту) та принципу рівності сторін процесу (оскільки особа має захищатися від обвинувачення, яке підтримується не стороною обвинувачення, а фактично судом).

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю у разі відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

За таких обставин, оскільки матеріали справи не містять у собі належних та допустимих доказів вчинення ОСОБА_1 02.05.2021 адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 173-2 КУпАП, суд вважає за необхідне провадження закрити на підставі п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП у зв`язку з відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.

Керуючись ст. ст. 173-2 ч. 2, п. 1 ч. 1 ст. 247, 284 КУпАП, суд

ПОСТАНОВИВ:

Провадження в справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 за ч. 2 ст. 173-2 КУпАП, закрити за відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена до Житомирського апеляційного суду через Радомишльський районний суд Житомирської області протягом 10 діб з моменту її винесення.

Суддя Н. С. Сіренко