ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа №293/1163/21

Провадження № 3/293/1615/2021

02 червня 2021 рокусмт Черняхів

Суддя Черняхівського районного суду Житомирської області Збаражський Олег Миколайович, з участю прокурора Чарліної О.В., особи, яка притягається до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , розглянувши адміністративні матеріали, що надійшли з Управління стратегічних розслідувань в Житомирській області Департаменту стратегічних розслідувань Національної поліції України, про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , який народився ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, пенсіонера, колишній депутат Черняхівської селищної ради Житомирського району Житомирської області, проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , за ч.1 ст.172-6 Кодексу України про адміністративні правопорушення, -

В С Т А Н О В И В :

Згідно протоколу №167 про адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією, встановлено, що ОСОБА_1 , будучи у період з 17.11.2015 по 04.12.2020 депутатом Черняхівської селищної ради Житомирської області та відповідно до підпункту «б» пункту 1 частини 1статті 3 Закону України «Про запобігання корупції» (надалі - Закону), суб`єктом відповідальності за корупційні правопорушення, в порушення вимог частини 2 статті 45 Закону несвоєчасно без поважних причин подав декларацію особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, яка припиняє свої повноваження, за період, не охоплений раніше поданими деклараціями, чим порушив вимоги, передбачені чинним законодавством України, чим вчинив адміністративне правопорушення, передбачене ч. 1 ст. 172-6 КУпАП.

У судовому засіданні ОСОБА_1 , після роз`яснення йому прав та обов`язків, передбачених ст.63 Конституції України та ст.268 КУпАП, вину у вчиненні вказаного адміністративного правопорушення визнав, щиро розкаявся, пояснив, що дійсно мали місце події, викладені в протоколі.

Прокурор вважає, що в діях ОСОБА_1 наявний склад адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 172-6 КУпАП, а тому просить накласти на нього адміністративне стягнення у виді штрафу у мінімальному розмірі.

Заслухавши пояснення ОСОБА_1 , прокурора, дослідивши матеріали справи про адміністративне правопорушення про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч.1 ст.172-6 КУпАП, суд приходить до наступного висновку.

За приписами ст. 7 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням не інакше як на підставах та у порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

Відповідно до вимог ст. 245 КУпАП завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності законом.

Відповідно до вимогст.280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинене правопорушення, чи винна особа у його вчиненні, чи підлягає вона відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують чи обтяжують відповідальність, чи заподіяно матеріальну шкоду, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до ст.251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, свідків, речовими доказами тощо.

Згідно зі ст. 252 КУпАП, орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу.

Судом встановлено, що ОСОБА_1 , будучи у період з 17.11.2015 по 04.12.2020 депутатом Черняхівської селищної ради Житомирської області та відповідно до підпункту «б» пункту 1 частини 1 статті 3 Закону України «Про запобігання корупції», суб`єктом відповідальності за корупційні правопорушення, в порушення вимог частини 2 статті 45 Закону несвоєчасно без поважних причин подав декларацію особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, яка припиняє свої повноваження, за період, не охоплений раніше поданими деклараціями, чим порушив вимоги, передбачені чинним законодавством України, про що складено протокол №167 про адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією, за ч. 1 ст.172-6 КУпАП.

Відповідно до ст. 2 Закону України "Про запобігання корупції" відносини, що виникають у сфері запобігання корупції, регулюються Конституцією України, міжнародними договорами, згоду на обов`язковість яких надано Верховною Радою України, цим та іншими законами, а також прийнятими на їх виконання іншими нормативно-правовими актами.

Диспозиція ч. 1 ст.172-6 КУпАП передбачає відповідальність за несвоєчасне подання без поважних причин декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування.

Встановлено, що ОСОБА_1 , будучи в період з 17.11.2015 по 04.12.2020 депутатом Черняхівської селищної ради Житомирської області, відносився до суб`єкта, на якого поширюється дія вказаного Закону (підпункт "б" п. 1 ч. 1 ст. 3 Закону).

Відповідно до ч. 2 ст.45 Закону особи, зазначені у пункті 1, підпунктах "а" і "в" пункту 2, пункті 5 частини першої статті 3 цього Закону, які припиняють діяльність, пов`язану з виконанням функцій держави або місцевого самоврядування, подають декларацію особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, за період, не охоплений раніше поданими деклараціями.

Пунктом 5 частини 1 статті 12 Закону передбачено, що Національне агентство з питань запобігання корупції з метою виконання покладених на нього повноважень має приймати з питань, що належать до його компетенції, обов`язкові для виконання нормативно-правові акти. Частиною 5 вказаної статті визначено, що нормативно-правові акти Національного агентства підлягають державній реєстрації Міністерством юстиції України та включаються до Єдиного державного реєстру нормативно-правових актів.

Рішенням Національного агентства з питань запобігання корупції № 2 від 10.06.2016 «Про початок роботи системи подання та оприлюднення декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування» (зареєстровано в Міністерстві юстиції України 15 липня 2016 року за № 958/29088) визначено, що система подання та оприлюднення відповідно до Закону декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, розпочинає свою роботу в два етапи:

1) перший етап - з 00 годин 00 хвилин 01 вересня 2016 року для таких типів декларацій (повідомлень) та суб`єктів декларування:

щорічні декларації за 2016 рік службових осіб, які станом на 01 вересня 2016 року займають згідно зі статтею 50 Закону відповідальне та особливо відповідальне становище. Зазначені у цьому абзаці декларації подаються протягом 60 календарних днів з дати, визначеної у цьому абзаці;

декларації, передбачені абзацом першим частини другої статті 45 Закону (декларації осіб, які припиняють діяльність, пов`язану з виконанням функцій держави або місцевого самоврядування), службових осіб, які 01 вересня 2016 року чи пізніше цієї дати припиняють діяльність, пов`язану з виконанням функцій держави або місцевого самоврядування, та станом на день такого припинення займають згідно зі статтею 50 Закону відповідальне та особливо відповідальне становище.

2) другий етап - з 00 годин 00 хвилин 01 січня 2017 року для всіх інших суб`єктів декларування та декларацій (повідомлень), передбачених Законом.

Відповідно до пп.2 п. 5 розділу ІІ Порядку, затвердженого рішенням Національного агентства з питань запобігання корупції від 10.06.2016 № 3 «Про функціонування Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування», декларація перед звільненням - декларація, яка подається відповідно до абзацу першого частини другої статті 45 Закону не пізніше двадцяти робочих днів з дня припинення діяльності, пов`язаної з виконанням функцій держави або місцевого самоврядування, або іншої діяльності, зазначеної у підпунктах «а», «в» пункту 2 частини першої статті 3 Закону.

Така декларація охоплює період, який не був охоплений деклараціями, раніше поданими суб`єктом декларування, та містить інформацію станом на останній день такого періоду. Останнім днем такого періоду є день припинення діяльності, пов`язаної з виконанням функцій держави. Під раніше поданими деклараціями розуміються декларації, що були подані до Реєстру відповідно до Закону.

У відповідності до статті 68 Конституції України кожен зобов`язаний неухильно додержуватися Конституції України та законів України, не посягати на права і свободи, честь і гідність інших людей. Незнання законів не звільняє від юридичної відповідальності.

Згідно рішення першої сесії Черняхівської селищної ради Житомирській області від 04.12.2020 повноваження депутата ОСОБА_1 було припинено, проте декларація особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, яка припиняє діяльність, за період, не охоплений раніше поданими деклараціями, ним була подана лише 02.04.2021 року о 14 год.09 хв., тобто несвоєчасно.

Зазначені обставини підтверджуються дослідженими в судовому засіданні матеріалами справи, зокрема протоколом №167 про адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією, роздруківкою з сайту Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, копіями рішень Черняхівської селищної ради Житомирського району Житомирської області від 17.11.2015 та від 04.12.2020, поясненнями особи, відносно якої складено зазначений протокол.

Вказані докази отримані з дотриманням встановленого законом порядку та передбаченими способами. У судді відсутні будь-які сумніви у їх достовірності та істинності.

Дослідивши адміністративні матеріали та подані суду докази, оцінивши їх за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, суд дійшов висновку, що в діях ОСОБА_1 наявні ознаки складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.172-6 КУпАП, а саме: несвоєчасне подання без поважних причин декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, яка припиняє свої повноваження, за період не охоплений раніше поданими деклараціями.

Відповідно до вимог діючого адміністративного законодавства, а саме ст.ст. 9, 33, 245, 252 КУпАП, особа може бути притягнута до адміністративної відповідальності лише за наявності в її діях складу адміністративного правопорушення, який має бути встановлений судом тільки після всебічної та повної оцінки всіх доказів по справі.

Суд неупереджено, всебічно та повно оцінивши всі докази по справі дійшов висновку, що вина ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 172-6 КУпАП України, є повністю доведеною.

Відповідно до вимог ст.23 КУпАП, адміністративні стягнення є мірою відповідальності і застосовуються з метою виховання особи, яка вчинила адміністративне правопорушення, в дусі додержання законів України, поваги до правил співжиття, а також запобігання вчинення нових правопорушень, як самим правопорушником, так і іншими особами.

Згідно ст.34 КУпАП, обставиною, що пом`якшує відповідальність за адміністративне правопорушення ОСОБА_1 є щире розкаяння винного.

Відповідно до ст.35 КУпАП, обставин, що обтяжують відповідальність за адміністративне правопорушення ОСОБА_1 судом не встановлено.

Підстав, що виключають адміністративну відповідальність згідно зі ст. 17 КУпАП України, у справі не встановлено.

При вирішенні питання про можливість накладення стягнення, суд виходить з того, що відповідно до частини четвертої статті 38 КУпАП адміністративне стягнення за вчинення правопорушення, пов`язаного з корупцією, а також правопорушень, передбачених статтями 212-15, 212-21цього Кодексу, може бути накладено протягом шести місяців з дня його виявлення, але не пізніше двох років з дня його вчинення.

Як вказано у протоколі № 167 про адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією, від 12 травня 2021 року, датою виявлення адміністративного правопорушення є дата складання протоколу, тобто момент з`ясування всіх необхідних даних, оскільки лише після їх отримання можливо встановити всі необхідні ознаки складу правопорушення за ч. 1 ст. 172-6 КУпАП.

Суд не може погодитись з такими твердженнями, з огляду на наступне.

Так, відповідно до запиту Управління стратегічних розслідувань в Житомирській області від 08.02.2021 вих. № 690/55/105/03-2021, адресованого Черняхівській селищній раді Житомирської області про надання інформації, в тому числі завірених копій документів відносно колишнього депутата ОСОБА_1 .

Листом від 19.03.2021 вих. № 494 Черняхівська селищна рада Житомирської області надала Управлінню стратегічних розслідувань в Житомирській області відповідь на вказаний запит, за результатами опрацювання якого співробітником поліції 06.04.2021 відібрано пояснення у ОСОБА_1 щодо виявленого порушення антикорупційного законодавства.

Таким чином, суд вважає, що датою виявлення адміністративного правопорушення, вчиненого ОСОБА_1 , є саме 06.04.2021, а не 12.05.2021, як вказано в протоколі.

У зв`язку з викладеним суд вважає, що розгляд справи та накладення стягнення в даній справі проводиться в межах строків, визначених ст. 38 КУпАП.

За таких обставин, враховуючи характер вчиненого правопорушення, особу, яка притягується до адміністративної відповідальності, який одружений, пенсіонер, майновий стан, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, суд вважає за необхідне застосувати до правопорушника адміністративне стягнення, передбачене ч.1 ст.172-6 КУпАП, у виді штрафу в мінімальному розмірі, оскільки в даному випадку застосування адміністративного стягнення у виді штрафу буде достатньою та необхідною мірою відповідальності для виховання особи, що вчинила дане адміністративне правопорушення, в дусі додержання законів України, поваги до правил співжиття, а також забезпечить запобігання вчинення нових правопорушень та повністю відповідатиме меті його застосування.

Згідно ст. 40-1 КУпАП судовий збір по справі про адміністративне правопорушення у разі винесення судом (суддею) постанови про накладення адміністративного стягнення сплачується особою, на яку накладено таке стягнення.

Керуючись ст. ст. 33, 40-1, 283-285 КУпАП, суддя, -

П О С Т А Н О В И В :

ОСОБА_1 , який народився ІНФОРМАЦІЯ_1 , визнати винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.172-6 Кодексу України про адміністративні правопорушення, та застосувати до нього адміністративне стягнення у виді штрафу у розмірі п`ятдесяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 850 (вісімсот п`ятдесят ) гривень.

Стягнути з ОСОБА_1 в дохід держави судовий збір у розмірі 454 (чотириста п`ятдесят чотири) гривні.

Роз`яснити особі, яка притягається до адміністративної відповідальності, що відповідно до ст. 307 КУпАП штраф має бути сплачений не пізніш як через п`ятнадцять днів з дня вручення йому постанови про накладення штрафу, а в разі оскарження постанови - не пізніш як через п`ятнадцять днів з дня повідомлення про залишення скарги без задоволення.

У разі несплати правопорушником штрафу у строк 15 днів, постанова про накладення штрафу надсилається для примусового виконання до органу державної виконавчої служби за місцем проживання порушника, роботи або за місцезнаходженням його майна в порядку, встановленому законом.

У порядку примусового виконання постанови про стягнення штрафу за вчинення адміністративного правопорушення з правопорушника стягується: подвійний розмір штрафу, визначеного у відповідній статті цього Кодексу та зазначеного у постанові про стягнення штрафу; витрати на облік зазначених правопорушень. Розмір витрат на облік правопорушень визначається Кабінетом Міністрів України.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Постанова може бути оскаржена особою, щодо якої її винесено, її захисником, потерпілим, його представником, а також прокурором у випадках передбачених ч. 5 ст. 7 КУпАП, протягом десяти днів з дня винесення постанови.

Апеляційна скарга подається до Житомирського апеляційного суду через Черняхівський районний суд Житомирської області.

Суддя О.М. Збаражський