Справа № 589/3897/20
Провадження № 3/589/61/21
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18 січня 2021 року м. Шостка

Суддя Шосткинського міськрайонного суду Сумської області Євдокімова О.П., розглянувши у приміщеннін Шосткинського міськрайонного суду матеріали, що надійшли від з Шосткинського ВП ГУНП в Сумській області про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженка смт. Вороніж, громадянка України, непрацююча, проживаюча АДРЕСА_1 раніше не притягувалась до адміністративної відповідальності,

за ст. 173 КпАП України,-

ВСТАНОВИВ:

04.11.2020 року до Шосткинського міськрайонного суду Сумської області надійшли матеріали про вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП складені ДОП Шосткинського РУП ОСОБА_2 ..

Суть правопорушення в протоколі викладена в наступному: 24.10.2020 року ОСОБА_1 близько 13.00 год. перебуваючи біля буд. 40 по вул. Поліська смт. Вороніж, висловлювалась нецензурною лайкою на адресу ОСОБА_3 на зауваження не реагувала, чим порушила громадський порядок.

Дослідивши докази по справі, заслухавши свідків, вивчивши матеріали справи судом встановлено наступне.

Обов`язковою ознакою об`єктивної сторони правопорушення за ст. 173 КУпАП, а саме дрібного хуліганства - є місце його скоєння, а саме - громадське місце, яке дістало законодавче визначення як частина (частини) будь-якої будівлі, споруди, яка доступна або відкрита для населення вільно, чи за запрошенням, або за плату, постійно, періодично або час від часу, зокрема під`їзди, а також підземні переходи, стадіони.

Друга ознака об`єктивної сторони цього правопорушення полягає у нецензурній лайці в громадських місцях, образливому ставленні до громадян та інших діях, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Нецензурну лайку у громадських місцях, в контексті вчинення даного правопорушення, належить розуміти як найбільш цинічні лайки, що належать, як правило, до сфери неприязних відносин, непристойні висловлювання, один із найогидніших різновидів словесної брутальності.

Об`єктом даного адміністративного проступку є суспільні відносини у сфері охорони громадського порядку, де громадський порядок - це обумовлена потребами суспільства система врегульованих правовими та іншими соціальними нормами система відносин, що складаються у громадських місцях в процесі спілкування людей, і яка має на меті забезпечення спокійної обстановки суспільного життя, нормальних умов для праці і відпочинку людей, для діяльності державних органів, а також підприємств, установ та організацій.

Дрібне хуліганство характеризується умислом, тобто особа, яка здійснює дрібне хуліганство, розуміє, усвідомлює, що своїми діями вона порушує громадський порядок і бажає або свідомо допускає прояв неповаги до суспільства. Суть даного правопорушення зводиться до вчинення таких дій, що привели до дестабілізації стану суспільства.

Громадська небезпека дій правопорушників проявляється в тому, що дрібне хуліганство певною мірою дезорганізує весь комплекс суспільних відносин, що склалися, а дії правопорушників спрямовані проти забезпечення нормального життя.

В судовому засіданні ОСОБА_1 вину не визнала, ОСОБА_1 в свою чергу пояснила, що у вище вказаний час в АДРЕСА_1 вона побачила ОСОБА_3 , яка почала її ображати всілякими нецензурними словам та після чого застосувала газовий балончик в обличчя останньої. Також ОСОБА_1 пояснила, що вона не висловлювалась образами та нецензурною лайкою у бік ОСОБА_3 .

Допитаний свідок ОСОБА_4 , пояснив, що 24.10.2020 року біля 13.00 год. до нього приїхала колишня дружина ОСОБА_3 щоб побачитись з дітьми, коли він вийшов на вулицю, де також знаходилась ОСОБА_1 , то між нею та ОСОБА_3 виникла сварка, під час якої ОСОБА_3 висловлювалась у бік ОСОБА_1 нецензурною лайкою та образами, коли остання в свою чергу, не висловлювалась у бік ОСОБА_3 нецензурною лайкою.

Допитаний в судовому засіданні свідок ОСОБА_5 , пояснив, що він також був присутній під час сварки між ОСОБА_1 та ОСОБА_3 , яка відбувалася в АДРЕСА_1 . ОСОБА_5 зазначив, що під час сварки ОСОБА_1 не висловлювалась нецензурною лайкою у бік ОСОБА_3 .

Допитаний дільничний офіцер поліції ОСОБА_6 пояснив, що він не був присутній під час сварки між ОСОБА_7 та ОСОБА_8 , також ОСОБА_6 пояснив, що протоколи про адміністративні правопорушення за ст. 173 КУпАП були складені на ОСОБА_1 та ОСОБА_3 по результатам розгляду матеріалів ЄО № 12190 від 24.10.2020 року.

Допитана потерпіла ОСОБА_3 пояснила, що 24.10.2020 року вона поїхала побачитись зі своїми дітьми в АДРЕСА_1 де вони мешкають. Приїхавши на місце вона зустрілась з ОСОБА_1 , яка почала висловлюватись на її адресу нецензурною лайкою, після чого почала сипати на неї сіль та хотіла застосувати насильство, під час цього ОСОБА_3 дістала газовий балончик та застосувала його до ОСОБА_1 .

Допитаний свідок ОСОБА_9 пояснив, що він 24.10.2020 року разом з ОСОБА_3 поїхав до її дітей по АДРЕСА_1 , коли вони приїхали на місце то зустріли ОСОБА_1 и в цей час між нею та ОСОБА_3 виникла сварка, під час якої ОСОБА_1 висловлювалась на адресу ОСОБА_3 нецензурною лайкою та намагалася застосувати насильство, в наслідок чого ОСОБА_3 застосувала газовий балончик. Також ОСОБА_9 зазначив, що ОСОБА_3 не висловлювалась нецензурною лайкою у бік ОСОБА_1 .

Допитаний свідок ОСОБА_10 пояснив, що 24.10.2020 року біля 13.00 год. він знаходився біля свого будинку по АДРЕСА_1 та пас гусей, в цей час він почув крик зі сторони будинку АДРЕСА_2 , подивившись, він побачив як сваряться дві жінки хто саме там був він не бачив, ніякої нецензурної лайки він не чув.

Суд критично оцінює пояснення ОСОБА_8 та її співмешканця ОСОБА_9 , так як вони є зацікавлені особи в даній справі.

Відповідно до ст. 251 КУпАП доказами по справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган чи посадова особа встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, свідків, висновком експерта та іншими документами.

У відповідності до вимог ст.252 КУпАП орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Вимогами ст.280 КУпАП передбачено, що орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Разом з тим, вказані докази ані окремо, ані в сукупності не свідчать на наявність вини ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення передбаченого ст. 173 КУпАП.

Так з допиту свідків та дільничного офіцера поліції не вбачається, що ОСОБА_1 висловлювалась на адресу ОСОБА_3 нецензурною лайкою та образами.

З досліджених в судовому засіданні судових пояснень також не вбачається, що ОСОБА_1 лаяла ОСОБА_3 нецензурною лайкою. В даних поясненнях зафіксовано лише факт сварки та що остання бризнула ОСОБА_7 газовим балончиком в обличчя.

Також не вбачається порушення громадського порядку, так як сторони між собою перебувають у тривалих неприязних стосунках викликані побутовими питаннями сімейного характеру.

Відповідно до ст. 7 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом.

Відповідно до вимог ст. 9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку за законом передбачено адміністративну відповідальність.

Згідно ст. 245 КУпАП завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

Відповідно до вимог діючого законодавства про адміністративні правопорушення, а саме ст.ст. 9, 245 КУпАП, особа може бути притягнута до адміністративної відповідальності лише за наявності в її діях події та складу адміністративного правопорушення, який має бути встановлений судом тільки після всебічної та повної оцінки всіх належних доказів по справі.

Перевіривши докази у справі на допустимість, проаналізувавши їх у сукупності, суд дійшов висновку, що вина ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, не підтверджена наявними доказами безсумнівно, а отже справа підлягає закриттю на підставі п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП, у зв`язку з відсутністю в діях ОСОБА_1 події і складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП.

На підставі зазначеного, керуючись ст. 173, ст.ст. 247, 268 КУпАП, суд,-

ПОСТАНОВИВ:

Провадження в справі про адміністративні правопорушення відносно ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 закрити на підставі п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП, у зв`язку з відсутністю в її діях події і складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП.

Постанова судді може бути оскаржена до Сумського апеляційного суду через Шосткинський міськрайсуд, протягом десяти днів з дня винесення постанови.

Суддя Шосткинського міськрайонного суду

Сумської області О.П.Євдокімова