Справа № 366/1107/21
Провадження №3/366/855/21

П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

28 травня 2021 року суддя Іванківського районного суду Київської області Слободян Н.П., за участю особи, відносно якої складеного протокол про адміністративне правопорушення ОСОБА_1 , розглянувши матеріали, які надійшли від Відділення поліції №1 Вишгородського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Київській області про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, працюючого лісником в ДСП «Північна Пуща», який зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 та проживає за адресою: АДРЕСА_2

за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 Кодексу України про адміністративні правопорушення,

В С Т А Н О В И Л А:

12.05.2021 року до Іванківського районного суду Київської області надійшли матеріали адміністративної справи про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за вчинення ним адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП.

14.04.2021 року о 21 годині 00 хвилин, в АДРЕСА_3 ОСОБА_1 вчинив дрібне хуліганство відносно ОСОБА_2 , в саме: безпричинно чіплявся, кидався в бійку та ображав брутальною лайкою, на зауваження припинити свої дії не реагував, чим вчинив адміністративне правопорушення, передбачене ст..173 КУпАП. Такі дані відображено в протоколі про адміністративне правопорушення серії АПР18 номер 508362 від 24.04.2021 року.

В судовому засіданні ОСОБА_1 пояснив, що в нього особистий конфлікт з ОСОБА_2 , через те, що вона обмовляє його вагітну жінку. На запитання суду ОСОБА_1 пояснив, що умислу на порушення громадського порядку та спокою громадян, під час конфлікту з ОСОБА_2 , у нього не було.

Вислухавши особу, відносно якої складено протокол про адміністративне правопорушення - ОСОБА_1 , дослідивши матеріали справи, суд вважає, що в його діях відсутній склад адміністративного правопорушення, виходячи з наступного.

Ст.173 КУпАП передбачена відповідальність за дрібне хуліганство, тобто нецензурну лайку в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Об`єктивною ознакою об`єктивної сторони дрібного хуліганства є місце його вчинення, а саме - громадське місце, яке дістало законодавче визначення як частина (частини) будь-якої будівлі, споруди, яка доступна або відкрита для населення вільно, чи за запрошенням, або за плату, постійно, періодично або час від часу, зокрема під`їзди, а також переходи, стадіони.

Суб`єктивна сторона дрібного хуліганства полягає у неповазі до суспільства, у прагненні показати свою зневагу до існуючих правил і норм поведінки в суспільстві, самоутвердитися за рахунок приниження інших осіб, протиставити себе іншим громадянам, суспільству, державі. Умисний прояв винним явної неповаги до оточуючих - головний момент, що визначає зміст і сенс поведінки правопорушника. За відсутності такого мотиву не може бути дрібного хуліганства.

В протоколі про адміністративне правопорушення та доданих до нього документах, відсутні відомості про те, що дії ОСОБА_1 свідчили б саме про прояв неповаги до суспільства, що в свою чергу є обов`язковою ознакою адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП. З наданих в судовому засіданні пояснень останнього, навпаки вбачається, що його дії, спровоковані конфліктом особистого характеру.

Відповідно до вимог ст.251 Кодексу України про адміністративні правопорушення, доказами в справі про адміністративні правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Таким чином, особа, що склала адміністративний протокол зобов`язана надати до суду докази, які б доводили наявність у діях правопорушника складу правопорушення.

Суд, дослідивши всі наявні докази вважає, що вони не містять доказів, які вказують на наявність в діях ОСОБА_1 ознак правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП.

Стаття 7 КУпАП передбачає, що ніхто не може бути підданий заходу впливу у зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. При цьому, провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законів.

Згідно ст.245 КУпАП завданням провадження у справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян в дусі додержання законів, зміцнення законності.

Відповідно до п.1 ч.1 ст.247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.

Враховуючи вищевикладене, суд вважає, що в діях ОСОБА_1 відсутній склад адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП, а тому, провадження у справі підлягає закриттю.

Керуючись ст.ст. 7, 173, 245, 247, 251, 283-286 КУпАП,

П О С Т А Н О В И Л А:

Провадження у справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 закрити, у зв`язку з відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП.

Постанова судді у справах про адміністративне правопорушення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, за винятком постанов про застосування стягнення, передбаченого статтею 32 цього Кодексу, а також постанов, прийнятих за результатами розгляду справ про адміністративні правопорушення, передбачені статтею 185-3 цього Кодексу.

Постанова судді у справі про адміністративне правопорушення може бути оскаржена особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником протягом десяти днів з дня винесення постанови. Апеляційна скарга, подана після закінчення цього строку, повертається апеляційним судом особі, яка її подала, якщо вона не заявляє клопотання про поновлення цього строку, а також якщо у поновленні строку відмовлено.

Апеляційна скарга подається до Київського апеляційного суду через Іванківський районний суд Київської області.

Суддя