Справа № 404/8111/20
Номер провадження 3/404/2987/20
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

15 січня 2021 року м. Кропивницький

Суддя Кіровського районного суду м. Кіровограда Загреба Ірина Віталіївна, розглянувши матеріали, що надійшли з Кропивницького міського управління Головного управління Держпродспоживслужби в Кіровоградській областіпро притягнення до адміністративної відповідальності:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянки України, адміністратор магазину «Червоний маркет», яка проживає за адресою: АДРЕСА_1 , реєстраційний номер ПП - відсутній,

про притягнення до адміністративної відповідальності за ст.44-3 КУпАП, -

в с т а н о в и в:

З протоколу:

19.12.2020 року, близько 11:30 год. по вул. Ак. Тамма 2 в м. Кропивницький, гр. ОСОБА_1 на території магазину «Червоний маркет» вчинила порушення карантинного режиму, а саме: перед початком зміни не проводиться температурний скринінг усіма працівниками, чим порушила «Тимчасові рекомендації щодо організації протиепідемічних заходів при торгівлі продовольчими та непродовольчими товарами на період дії карантину у зв`язку з поширенням коронавірусної хвороби», затверджених постановою Головного державного санітарного лікаря України від 09.05.2020 №17, та своїми діями, ОСОБА_1 вчинила адміністративне правопорушення, передбачене ст.44-3 КУпАП.

ОСОБА_1 , яка була належним чином повідомлена судом про час та місце розгляду справи в судове засідання не з`явилась.

Частинною 1 ст.268 КУпАП визначено, що справа про адміністративне правопорушення може бути розглянута під час відсутності особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, лише у випадках, коли є дані про своєчасне її сповіщення про місце і час розгляду справи і якщо від неї не надійшло клопотання про відкладення розгляду справи.

Суддею відзначається, що законодавством встановлено строки здійснення провадження у справах про притягнення до адміністративної відповідальності з метою забезпечення учасникам процесу визначеності у часі, протягом якого суд розгляне справу. Передусім такі строки слугують інтересам особи, яка зазнає заходів впливу, оскільки наявність визначеного строку дає розуміння того, скільки триватиме такий вплив. Водночас протягом такого строку особу наділено процесуальними правами та обов`язками, що дає особі можливість, в тому числі з використанням адміністративного ресурсу (повноважень суду щодо витребування доказів, допиту свідків тощо), представити суду доводи на захист своєї правової позиції. Добросовісна участь особи у процесі вирішення її справи полягає в активній участі у розгляді її справи і недопущенні зловживань наданими їй правами.

Дотримання балансу між інтересами всіх сторін при розгляді справи покладено на суд, який, вирішуючи питання про права та обов`язки сторін, також зобов`язаний дотримуватися встановлених законодавством правил та строків розгляду справи.

Відповідно до статті 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» суди застосовують при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод та практику Європейського суду з прав людини як джерело права, добросовісність застосування якого входить до обов`язків судді, визначених статтею 56 Закону України «Про судоустрій і статус суддів».

Згідно рішення Європейського суду з прав людини у справі «Пономарьов проти України» від 03 квітня 2008 року, згідно з яким «сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм провадження». Вказаним рішенням встановлено порушення пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та статті 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод у справах цивільної юрисдикції, а тому таке рішення не може за аналогією бути застосовано у кримінальних справах, оскільки відповідно до пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод «кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення».

Під час складання протоколу у справі про адміністративне правопорушення, із яким ознайомилась ОСОБА_1 вказано її місце проживання, а також повідомлено її про місце розгляду справи.

Таким чином, ОСОБА_1 безперечно розуміла, що за вказаною нею адресою Кіровським районним судом м. Кіровограда будуть здійснюватися її виклики для розгляду вказаної справи та жодних зауважень з приводу викладеного при складанні протоколу не висловила.

Отже, з метою забезпечення реалізації ОСОБА_1 прав судом використано можливі способи її сповіщення про місце і час розгляду справи шляхом направлення судової повістки поштою за місцем проживання та на засіб мобільного зв`язку останньої.

Враховуючи викладене, вважаю за можливе провести розгляд справи у відсутності особи, яка притягується до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 .

Вивчивши протокол про адміністративне правопорушення №40 від 19.12.2020 р. (а.с.1), вважає, що провадження у справі підлягає закриттю у зв`язку з відсутністю в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення передбаченого ст.44-3 КУпАП.

Відповідно до вимог ст.245 КУпАП завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є, зокрема, своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин справи.

Відповідно до ст.280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Поняття справедливого судового розгляду передбачає можливість для особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, бути присутнім на засіданні. Ця можливість випливає із об`єкта і цілі ст.6 ЄКПЛ, оскільки здійснення прав, гарантованих ст.6 Конвенції, передбачає можливість вказаної особи бути вислуханою, а також необхідність перевірити точність її тверджень і співставити їх з матеріалами судової справи.

Провадження у справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

Відповідно до ст.9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Адміністративна відповідальність за правопорушення, передбаченні цим Кодексом, настає, якщо ці порушення за своїм характером не тягнуть за собою відповідно до закону кримінальної відповідальності.

Відповідно ч.2 ст.7 КУпАП провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюються на основі суворого додержання законності. Більш того, згідно ч.1 ст.7 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених Законом.

Згідно з ст.251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Статтею 62 Конституції України передбачено, що обвинувачення не може ґрунтуватись на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Виходячи із змісту ст.8 Конституції України щодо визначення і дії в Україні верховенства права, положення ст.62 цього Закону розповсюджуються і на обвинувачення особи у вчиненні адміністративного правопорушення..

Суду не надано жодних доказів того, що саме ОСОБА_1 є відповідальною особою за порушення карантинних заходів закладу. Також, протокол про адміністративне правопорушення сам по собі без підтвердження іншими доказами не є доказом на доведення вини особи.

Під час розгляду справи встановлено, що в протоколі про притягнення особи до адміністративної відповідальності серії №40 від 19.12.2020 р. вбачається, що: ОСОБА_1 обвинувачується у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст.44-3 КУпАП, а саме у тому, що 19.12.2020 року, близько 11:30 год. по вул. Ак. Тамма 2 в м. Кропивницький, гр. ОСОБА_1 на території магазину «Червоний маркет» вчинила порушення карантинного режиму, а саме: перед початком зміни не проводиться температурний скринінг усіма працівниками, чим порушила «Тимчасові рекомендації щодо організації протиепідемічних заходів при торгівлі продовольчими та непродовольчими товарами на період дії карантину у зв`язку з поширенням коронавірусної хвороби», затверджених постановою Головного державного санітарного лікаря України від 09.05.2020 №17, та своїми діями, ОСОБА_1 вчинила адміністративне правопорушення, передбачене ст.44-3 КУпАП, однак у протоколі не вказано частину статті 44-3 Кодексу України про адміністративні правопорушення за якою саме притягується ОСОБА_1 .

З огляду на те, що 21 листопада 2020 року набрав чинності Закон України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на запобігання виникненню і поширенню короновірусної хвороби (СОVID-19») №1000-ІХ від 06.11.2020 року, відповідно до якого статтю 44-3 КУпАП доповнено частиною другою, за диспозицією якої передбачена відповідальність за перебування в громадських будинках, спорудах, громадському транспорті під час дії карантину без вдягнутих засобів індивідуального захисту, зокрема респіраторів або захисних масок, що закривають ніс та рот, у тому числі виготовлених самостійно, а тому доцільно було б визначитись з обсягом пред`явленого обвинувачення та кваліфікацією дій особи, яка притягується до адміністративної відповідальності.

Оскільки суд не має право самостійно збирати докази по справі, які по суті, підтверджують виклад обвинувачення у вчиненні певного правопорушення, оцінивши надані суду докази, суд вважає за необхідне провадження у справі закрити відповідно до ст.247 п. 1, ст.284 ч.1 п.3 КУпАП у зв`язку з відсутністю в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст.44-3 ч.1, 247, 283-284 КУпАП суд,-

п о с т а н о в и в:

Провадження по справі відносно ОСОБА_1 за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ст.44-3 КУпАП - закрити у зв`язку з відсутністю в її діях складу вказаного адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена до Кропивницького апеляційного суду протягом десяти днів з дня її винесення.

Суддя Кіровського районного суду

м. Кіровограда І.В.Загреба