Справа № 219/773/21
Провадження № 3-зв/219/3/2021
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

24 травня 2021 року Артемівський міськрайонний суд Донецької області у складі:

cудді Лапченко О.М.,

за участі секретаря Андрусенка С.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Бахмут Донецької області заяву адвоката Харченко Ольги Павлівни, яка діє в інтересах ОСОБА_1 , про відвід судді Артемівського міськрайонного суду Донецької області Дубовика Р.Є. по адміністративному матеріалу відносно ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст.124 КпАП України, -

в с т а н о в и в:

в провадженні судді Артемівського міськрайонного суду Донецької області Дубовика Р.Є. знаходиться адміністративний матеріал відносно ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст.124 КпАП України.

13 травня 2021 року до Артемівського міськрайонного суду Донецької області надійшла заява адвоката Харченко О.П., згідно якої вона вказала, що повторно заявляє відвід судді Дубовику Р.Є. від розгляду даної справи з тих підстав, що у неї є обґрунтований сумнів щодо неупередженості та об`єктивності судді, оскільки головуючий суддя здійснює на захисника необґрунтований тиск та займає обвинувальну позицію відносно ОСОБА_2 , а також здійснює порушення законних прав ОСОБА_1 , в тому числі права на захист. Вказала, що вона жодного разу не ухилялася від явки до суду та з метою об`єктивного розгляду справи, щоб у сторін не виникло сумнівів у неупередженості суду, захисник, яка є суддею у відставці Артемівського міськрайонного суду, заявила судді клопотання про отримання відеозапису ДТП з відділу поліції, хоча такі відеозаписи були і у суді по іншій адміністративній справі. При цьому захисник пояснила, якщо суд буде вважати за можливе, то можна витребувати ці докази зі справи про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 , яка вже розглянута судом (219/1365/21) і де у судовому засіданні були переглянуті ці матеріали, випадково до неї долучені. Суд задовольнив це клопотання, при цьому після судового засідання вона почула, як суддя Дубовик Р.Є. сказав секретареві судового засідання, що він їй особисто скаже, як слід написати запит до поліції. У судовому засіданні 12.05.2021 року було виявлено, що на здійснений «особисто суддею» запит був надісланий відеозапис не події ДТП, а за протоколом за ст. 130 ч.1 КУпАП, тобто відносно незаконно пред`явленої вимоги пройти обстеження на алкоголь майже після спливу двох годин після ДТП, за якою провадження було закрите за п.1 ч.1 ст. 247 КУпАП. За цей час вона отримала копію відеозапису поліції про вказане ДТП і заявила у судовому засіданні клопотання про долучення цього відеозапису, зробленого судом до матеріалів справи. Однак, суддя Дубовик Р.Є. відхилив її клопотання та почав її необґрунтовано звинувачувати у затягуванні строків розгляду справи, хоча вона кожного разу з`являлась до суду за викликом і жодного судового засідання не пропустила. Навпаки, останнього разу суддя сам призначив розгляд справи майже через місяць. До того ж строк притягнення вже закінчився, але ОСОБА_1 відстоює свою невинуватість і це його законне право. Суддя безпідставно обвинувачує її у затягуванні розгляду адміністративної справи. Відхиливши її клопотання про долучення до матеріалів диску з відеозаписом ДТП за участі Бахмутського ВП ГУНП, суддя створив ситуацію, коли дійсно штучно затягується розгляд справи суддею, оскільки він сам роз`яснив, якщо буде заявлене клопотання, то він розгляне це відео у судовому засіданні, витребувавши справу, але справу не витребував, хоча вона про неї повідомляла. Вважає, що такі дії судді є виявом особистої неприязні до неї як до колишнього судді Артемівського міськрайонного суду. Суддя Дубовик Р.Є., приєднуючи до справи усі докази, які надає сторона ОСОБА_3 , яка порушила ПДР і скоїла ДТП, і більш того змінила обстановку ДТП на місці (приховала докази ДТП) з метою приховування своїх незаконних дій, відмовив їй у приєднанні до матеріалів справи наявного відеозапису ДТП, хоча згідно з законом він повинен був розглянути будь-які відеозаписи, надані сторонами, навіть якщо б це були докази не з відео, зробленого поліцією, а потім вже давати їм відповідну оцінку, якби суд мав сумнів у їхній достовірності. Однак суддя Дубовик Р.Є., ще не побачивши відео відмовив у його перегляді та долученні до справи, хоча це відео було взяте у суді і знаходилося на диску ТУ ДСА. Вважає, що навіть у випадку, якщо суддя Дубовик Р.Є. не вважав подані нею відеозапис ДТП доказом в розумінні КУпАП, зазначений відеозапис, все одно є доказом за змістом статті 251 КУпАП. За таких умов та з огляду на те, що світлини ДТП, подані ОСОБА_3 , були суддею долучені до матеріалів справи, дії судді ОСОБА_4 вказують на неоднакове ставлення до учасників судового процесу.

В судовому засіданні адвокат Харченко О.П. підтримала заяву про відвід у повному обсязі, просила задовольнити.

В судове засідання інші учасники судового розгляду не з`явилися, про час та місце розгляду заяви були повідомлені належним чином.

Вирішуючи питання щодо заявленого відводу, суд виходить з наступного.

Норми Кодексу України про адміністративні правопорушення не регулюють порядок вирішення питання про відвід судді, але з метою додержання принципу законності, виникла необхідність в застосуванні принципу аналогії закону найбільш близької галузі кримінального процесуального права при вирішенні цього питання, а саме - ст. ст.75, 76, 81 КПК України.

Так, відповідно до ст. 75 КПК України обставинами, що виключають участь слідчого судді, судді або присяжного в кримінальному провадженні є: 1) слідчий суддя, суддя або присяжний не може брати участь у кримінальному провадженні: якщо він є заявником, потерпілим, цивільним позивачем, цивільним відповідачем, близьким родичем чи членом сім`ї слідчого, прокурора, підозрюваного, обвинуваченого, заявника, потерпілого, цивільного позивача, цивільного відповідача; якщо він брав участь у цьому провадженні як свідок, експерт, спеціаліст, представник персоналу органу пробації, перекладач, слідчий, прокурор, захисник або представник; якщо він особисто, його близькі родичі чи члени його сім`ї заінтересовані в результатах провадження; за наявності інших обставин, які викликають сумнів у його неупередженості; у випадку порушення встановленого частиною третьою статті 35 цього Кодексу порядку визначення слідчого судді, судді для розгляду справи; 2) у складі суду, що здійснює судове провадження, не можуть бути особи, які є родичами між собою.

Перелік підстав для відводу судді, передбачений ст.75 та ст.76 КПК України, є вичерпним і розширеному тлумаченню не підлягає.

Відповідно до ч.1, 3 ст. 81 КПК України у разі заявлення відводу судді, який здійснює судове провадження одноособово, його розглядає інший суддя цього ж суду, визначений у порядку, встановленому частиною третьою статті 35 цього Кодексу.

Згідно з Коментарем до Кодексу суддівської етики, затвердженим рішенням Ради суддів України від 04 лютого 2016 року № 1, інститут відводу (самовідводу) судді від участі у розгляді конкретної справи - це одна із найважливіших гарантій здійснення правосуддя неупередженим та справедливим судом. Він покликаний ліквідувати найменшу підозру у заінтересованості судді в результатах розглянутої справи, навіть якщо такої заінтересованості немає, бо тут головним є публічний інтерес.

Відповідно до п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основних свобод кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи безстороннім судом. Якщо у позивача по справі виникли сумніви щодо об`єктивності та неупередженості судді, то у нього, відповідно до наведеного, виникає право заявити судді відвід.

Виходячи з практики Європейського суду з прав людини, при оцінці безсторонності слід розмежовувати суб`єктивний та об`єктивний аспект.

У даному контексті, на думку ЄСПЛ, можна провести розмежування між суб`єктивним підходом, який відображає особисте переконання даного судді у конкретній справі, та об`єктивним підходом, який визначає, чи були достатні гарантії, щоб виключити будь-які сумніви з цього приводу.

Відповідно до п.12 висновку № 1 (2001) Консультативної ради Європейських судів для Комітету міністрів Ради Європи «Про стандарти незалежності судових органів і незмінності суддів» від 01.01.2001 року незалежність судової влади означає повну неупередженість із боку суддів. При постановленні судових рішень щодо сторін в судовому розгляді судді повинні бути безсторонніми, вільними від будь-яких зв`язків, прихильності чи упередження, що впливає або може сприйматися як таке, що впливає на здатність судді приймати незалежні рішення. Судова влада повинна користуватися довірою не тільки з боку сторін у конкретній справі, але із боку суспільства в цілому. Суддя повинен не тільки бути реально вільним від будь-якого невідповідного упередження або впливу, але він або вона повинні бути вільними від цього й в очах розумного спостерігача. В іншому випадку довіра до незалежності судової влади буде підірвана. Одним із елементів довіри суспільства, в тому числі і учасників процесу до суду, є довіра складу суду вирішувати спір, що унеможливить в подальшому сумніватись у винесенні справедливого, законного та об`єктивного рішення суду.

Довіра з формуванням суспільної думки націлена на правомірні очікування з боку громадськості певної моделі поведінки від суддів, що втілюється в ефективному відправленні судочинства та виступає мірою реалізації завдань справедливого суду.

Європейський суд з прав людини у рішенні в справі «Мироненко та Мартенко проти України» вказав, що згідно з усталеною практикою ЄСПЛ наявність безсторонності має визначатися для дотримання п.1 ст.6 Конвенції за допомогою суб`єктивного та об`єктивного критеріїв. За суб`єктивним критерієм оцінюється особисте переконання та поведінка конкретного судді, тобто чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у цій справі. Відповідно до об`єктивного критерію визначається, серед інших аспектів, чи забезпечив суд відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності. У кожній окремій справі слід визначити, чи мають стосунки, що розглядаються, таку природу та ступінь, що свідчать про те, що суд не є безстороннім. ЄСПЛ звернув увагу на те, що, застосовуючи об`єктивний критерій, слід з`ясувати, чи існують, окрім самої поведінки судді, певні факти, які можуть бути підставою для сумніву в його безсторонності. Вирішальне значення при цьому матиме можливість вважати такі сумніви об`єктивно обґрунтованими. Поняття «інші обставини, які викликають сумнів у його неупередженості», є оціночними, використання яких залежить від правосвідомості особи, яка їх застосовує та з`ясовує їх сутність, виходячи зі свого внутрішнього переконання.

З системного аналізу положень закону вбачається, що особа, яка заявляє відвід судді, має навести конкретні обставини, які можуть викликати сумнів у неупередженості або об`єктивності судді.

Водночас для того, щоб ці обставини лягли в основу заяви про відвід, вони повинні бути доведеними.

Адвокат Харченко О.П. зазначила, що при розгляді справи про адміністративне правопорушення суддя необґрунтовано, на її думку, відхилив її клопотання про долучення до матеріалів диску з відеозаписом ДТП, яке було зафіксоване поліцейським Бахмутського ВП ГУНП, неоднаково ставиться до учасників судового процесу, не забезпечив захиснику свободи у поданні до суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості, допустив грубі процесуальні порушення чинного КУАП.

На підтвердження своєї позиції у заяві про відвід та у судовому засіданні заявником заявлялося клопотання про прослуховування (огляд) у судовому засіданні фіксації кінцевої частини судового засідання від 12.05.2021 року, де, на думку заявника, зафіксовано, як суддя Дубовик P.C. на її клопотання про огляд та долучення до матеріалів справи відеодиску з відеозаписом з місця ДТП , зробленого на запит адвоката у суді по іншій справі, постановив відхилити це клопотання. Заявник також вказала, що при цьому на порушення прав захисника Харченко О.П. щодо надання нею доказів суддя почав надавати їй рекомендації та ставити умову, що він буде досліджувати це відео лише, якщо вона заявить клопотання про витребування та огляд справи за ст. 130 ч. 1 КУпАП , яка була закрита за відсутністю у діях ОСОБА_5 події правопорушення. Також звернула увагу суду, що суддя перед цим задовольнив клопотання іншої учасниці ДТП ОСОБА_3 і долучив до справи три фото на а.с.95, 96, 97. Також з метою об`єктивного рішення по заяві щодо заявленого судді Дубовику відводу просила оглянути у судовому засіданні а.с.95, 96, 97 зі світлинами, які були долучені суддею Дубовиком P.C. 26.04.2021 року за клопотанням адвоката Демидової А.О. ОСОБА_6 , переглянути відеозапис фіксації огляду місця ДТП 25.01.2021 року на судовому диску, у огляді та долученні якого було відмовлено адвокату Харченко О.П 12.05.2021 року, переглянути відеозапис, отриманий з поліції за запитом судді Дубовика P.C.

Під час розгляду заяви про відвід вказані докази були досліджені судом.

Неупередженість є ключовою характеристикою судді, головною ознакою судової влади та основою судового процесу і вважається очевидним фактом. Презумпція неупередженості має значну вагу. Особа, яка заявляє про упередженість, повинна бути здатна довести реальну або очевидну відсутність неупередженості у судді. Але простої заяви недостатньо, необхідно навести достовірні докази. Особиста думка або незгода з рішеннями судді не є доказом упередженості. У будь-якому випадку, припущення щодо упередженості є правовим питанням, яке має бути винесеним на розгляд суду. За виключенням надзвичайних обставин, заява про справжню або можливу упередженість не є питанням поведінки судді.

Фактично адвокат не погоджується з процесуальними діями судді, які забезпечують обов`язок судді по з`ясуванню усіх обставин справи та забезпечення сторонам доступу до суду.

У Бангалорських принципах поведінки суддів від 19 травня 2006 року, схвалених Резолюцією Економічної та Соціальної Ради ООН від 27 липня 2006 року № 2006/23, зазначено, що об`єктивність судді є необхідною умовою для належного виконання ним своїх обов`язків. Вона проявляється не тільки у змісті винесеного рішення, а й в усіх процесуальних діях, що супроводжують його прийняття.

Особиста безсторонність суду презумується, допоки не надано доказів протилежного (рішення у справі Веттштайн проти Швейцарії).

ЄСПЛ неодноразово наголошував, що незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання, не може бути підставою для відводу.

За таких обставин суд дійшов висновку, що обставини, зазначені заявником у заяві про відвід судді Дубовика Р.Є., не доводять про існування обставин, що викликають сумніви в неупередженості та об`єктивності судді.

Інших підстав, які б викликали сумніви у неупередженості або об`єктивності судді при здійсненні правосуддя у даній справі, заявником не наведено.

Головуючий у судовому засіданні керує ходом судового засідання, забезпечує додержання послідовності та порядку вчинення процесуальних дій, здійснення учасниками їхніх процесуальних прав і виконання ними обов`язків.

Призначення та проведення судових засідань, витребування доказів, допуск учасників судового процесу, надання ними пояснень, оцінка доказів є процесуальною діяльністю головуючого у справі та у разі допущення порушень цієї діяльності може бути приводом для апеляційного оскарження рішення, яке буде ухвалено суддею тільки в нарадчій кімнаті, а тому зазначені доводи адвоката Харченко О.П. не є підставами для відводу судді в розумінні ст. 75 та ст.76 КПК України.

Доказів, які б підтверджували пряму чи опосередковану заінтересованість судді в результаті розгляду даної справи або наявність обставин, які викликають сумнів у його неупередженості чи об`єктивності при розгляді даної справи, з матеріалів справи та доводів заяви про відвід не встановлено.

Враховуючи вищевикладене, суд дійшов висновку про відмову у задоволенні заяви адвоката Харченко О.П. про відвід судді Дубовика Р.Є.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 75-76, 80-81 КПК України, суд

постановив:

у задоволенні заяви адвоката Харченко Ольги Павлівни, яка діє в інтересах ОСОБА_1 , про відвід судді Артемівського міськрайонного суду Донецької області Дубовика Р.Є. у адміністративній справі відносно ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст.124 КпАП України, - відмовити.

Копію постанови направити учасникам справи.

Постанова оскарженню не підлягає.

Суддя О.М.Лапченко