Справа №705/579/21
3/705/993/21
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

21.04.2021 Суддя Уманського міськрайонного суду Черкаської області Піньковський Р.В., розглянувши матеріали, які надійшли з Уманського РУП ГУНП в Черкаській області, про притягнення ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина Держави Ізраїль, проживаючого по АДРЕСА_1 , до адміністративної відповідальності за ч.2 ст.126 КУпАП,

В С Т А Н О В И В :

Згідно протоколу про адміністративне правопорушення серії ААБ №158522 від 22.01.2021, ОСОБА_2 22.01.2021 о 15 годині 57 хвилин в м. Умань по вул.Пушкіна,22, керуючи автомобілем SMART MC д.н.з. НОМЕР_1 не мав при собі посвідчення водія на право керування транспортним засобом відповідної категорії (В), чим порушив вимоги п.2.1 (а) ПДР, за що відповідальність передбачена ч.2 ст.126 КУпАП.

В судове засідання ОСОБА_1 не з`явився. Про місце, час і дату розгляду справи останній був повідомлений належним чином за вказаною у протоколі про адміністративне правопорушення адресою. Зважаючи на викладене, вважаю за можливе розглядати справу за відсутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, на підставі наявних матеріалів.

Дослідивши матеріали справи, оцінивши докази у їх сукупності, суддя дійшов наступних висновків.

Згідно зі ст.245 КУпАПзавданням провадження у справах про адміністративні правопорушення є своєчасне, всебічне, повне та об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом.

Відповідно до ст.280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до ст. 251 КУпАП, доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягується до відповідальності, свідків, а також іншими документами.

Положеннями ч.2 ст.251 КУпАП визначено, що обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених ст.255 КУпАП, зокрема на працівників органів внутрішніх справ (національної поліції).

Відповідно до вимог ст. 256 КУпАП у протоколі про адміністративне правопорушення, зазначаються, зокрема суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення, а також інші відомості, необхідні для вирішення справи.

При цьому, суть адміністративного правопорушення повинна точно відповідати ознакам складу адміністративного правопорушення, зазначеним у статті КУпАП або нормах інших нормативно-правових актах, якими передбачена відповідальність за вчинення чітко визначених протиправних дій.

При ознайомленні з матеріалами справи суддею встановлено, що протокол про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 складений всупереч вимог ст.ст. 251, 256 КУпАП.

В протоколі про адміністративне правопорушення, що складений працівником поліції відносно ОСОБА_1 , не вірно вказано ім`я порушника, оскільки відповідно до копії документа, яким було встановлено особу (паспорта громадянина Ізраїля НОМЕР_2 від 26.10.2016 ) - ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Частиною 2 статті 13 КУпАП передбачено, що у разі вчинення особами віком від шістнадцяти до вісімнадцяти років адміністративного правопорушення, передбаченого ч.2 ст.126 КУпАП, вони підлягають адміністративній відповідальності на загальних підставах.

Відповідно до ст.270 КУпАП законний представник особа, яка представляє інтереси неповнолітнього або особи, що через свої фізичні або психічні вади не може сама здійснювати свої права у справах про адміністративні правопорушення (батьки, усиновителі, опікуни, піклувальники).

Загальними положеннями КУпАП не передбачено порядку залучення законного представника особі, яка є неповнолітньою, під час вчинення процесуальних дій, тому суддя вважає, що при вирішенні цього питання необхідно застосувати принцип аналогії закону найбільш близької галузі права, тобто кримінального процесуального права, а саме в даному випадку застосувати ст. 44 КПК України.

У відповідності до окремої думки, висловленої суддями Верховного Суду України в постанові від 24.07.2015 року у справі 5-7кс15, до відносин у справах про адміністративне правопорушення можуть бути застосовані норми КПК, виходячи із загальних засад кримінального провадження ст.7 КПК України та ст.9 КПК «Законність» і рішення ЄСПЛ у справі «Надточій проти України» від 15 травня 2008 року, де «Суд зазначає, що Уряд визнав карну кримінально-правову суть Кодексу про адміністративні правопорушення та його карний кримінально-правовий характер» (п.17, п.21).

Згідно положень ч.1 ст.44 КПК України, якщо підозрюваним, обвинуваченим є неповнолітній, то до участі в процесуальній дії разом з ним залучається його законний представник.

Ст.268 КУпАП визначено права особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, відповідно до яких така особа має право користуватися послугами перекладача, якщо не володіє мовою, якою ведеться провадження.

Згідно ст. 274 КУпАП, перекладач призначається органом (посадовою особою), в провадженні якого перебуває справа про адміністративне правопорушення.

Відповідно до вимог п. 12 Інструкції з оформлення матеріалів про адміністративні правопорушення в органах поліції № 1376 від 06.11.2015, у разі якщо особа, стосовно якої складається протокол про адміністративне правопорушення, не володіє українською мовою, протокол про адміністративне правопорушення складається за участю перекладача.

Відповідно до протоколу, особа, яка притягається до адміністративної відповідальності, є громадянином іншої країни - Ізраїлю, однак, у протоколі не вказані дані про те, чи дана особа володіє українською мовою, а у разі якщо така особа не володіє українською мовою, доказів на підтвердження факту залучення перекладача чи відмову правопорушником від його участі під час складання протоколу. Відомостей, про те що копія протоколу та процесуальні права надані особі в перекладі на зрозумілу йому мову, в матеріалах справи не має.

Крім того, з протоколу про адміністративне правопорушення, вбачається, що ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 неповнолітній. Однак, зі змісту протоколу та доданих до нього письмових документів зрозуміло, що він був складений без присутності батьків чи законного представника неповнолітнього правопорушника. Доказів, які б свідчили, що працівниками поліції були здійснені заходи для встановлення осіб, які б могли бути батьками чи законними представниками неповнолітнього до протоколу не додано.

Таким чином, складання протоколу про адміністративне правопорушення відносно іноземця, який є неповнолітнім, без залучення перекладача та законного представника, грубо порушує його право на захист.

Відповідно до вимог ст.ст. 9, 252 КУпАП, особа може бути притягнута до адміністративної відповідальності лише за наявності в її діях складу адміністративного правопорушення, що має бути встановлено судом тільки після всебічної та повної оцінки всіх доказів по справі.

У відповідності до ст.62 Конституції України обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Слід зазначити, що згідно положень КУпАП, розгляд справи про адміністративне правопорушення проводиться лише в межах обставин, викладених у протоколі про адміністративне правопорушення, при цьому суд не наділений повноваженнями самостійно змінювати фактичні обставини, викладені у протоколі про адміністративне правопорушення.

Враховуючи зазначене, суддя приходить до висновку, що в діях ОСОБА_1 відсутній склад адміністративного правопорушення, передбаченого ч.2 ст.126 КУпАП, оскільки на обґрунтування провини ОСОБА_1 всупереч вимогам ч.2 ст.251 КУпАП до протоколу не надано достатніх об`єктивних та безсторонніх доказів, які б дозволили суду на підставі ст.252 КУпАП зробити висновок про доведеність факту вчинення ОСОБА_1 інкримінованого правопорушення.

Відповідно до ч. 1 ст. 247 КУпАП провадження у справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за відсутності складу адміністративного правопорушення.

Керуючись п.1 ст.247, ст.ст.280, 283-284 КУпАП,

П О С Т А Н О В И В:

Провадження в справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за ознаками ч.2 ст.126 КУпАП закрити за відсутністю події та складу адміністративного правопорушення.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Постанова може бути оскаржена шляхом подачі апеляційної скарги до Черкаського апеляційного суду області через Уманський міськрайонний суд Черкаської області протягом десяти днів з дня винесення постанови.

Суддя: Р.В. Піньковський