Провадження № 3/760/9378/21
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18.10.2021 року суддя Солом`янського районного суду м. Києва Застрожнікова К.С., розглянувши адміністративний матеріал, який надійшов з Головного управління ДПС у м. Києві Державної податкової служби України, відносно

ОСОБА_1 , керівника кредитної спілки «Народний кредит», ,

за фактом вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 163-1 КУпАП, -

В С Т А Н О В И В:

До Солом`янського районного суду міста Києва надійшов протокол про адміністративне правопорушення № 2490/26-15-04-12-22 від 11.08.2021 року, складений ГДРІ ГУ ДПС у м. Києві Дзюбишиною С. відносно ОСОБА_1 . Зі змісту протоколу слідує, що ОСОБА_1 , керівник кредитної спілки «Народний кредит» вчинив адміністративне правопорушення, передбачене ч.1 ст. 163-1 КУпАП, а саме : «допущено ведення податкового обліку з порушенням податкового законодавства, а саме: не виконано обов`язку з подання аудиторського звіту разом із річною оприлюдненою фінансовою звітністю до контролюючого огану за 2020 рік у строк до 10.06.2021, що встановлений абзацом четвертим п. 46.2 ст. 46 Податкового Кодексу України та Закону України «Про бухгалтерський облік та фінансову звітність в Україні», що відображено в Акті перевірки від 09.08.2021 р. № 62883/Ж5/26-15-04-12/22876833 за результатами 2020 року.».

У судовому засіданні ОСОБА_1 свою вину у вчиненні адміністративного правопорушення не визнав та подав до суду письмові пояснення, в яких зазначив, що його не було сповіщено про день розгляду його справи податковим органом, на загальних зборах кредитної спілки, що відбулись 31.03.2021 р. було прийнято рішення звернутись до НБУ про виключення інформації про кредитну спілку із Державного реєстру фінансових установ, після чого 30.04.2021 року НБУ виключив інформацію про кредитну спілку з Державного реєстру фінансових установ. За 2020 рік кредитна спілка подала річну декларацію з податку на прибуток підприємств 10.02.2021 р. Зазначив, що на його переконання, кредитна спілка не повинна була подавати до контролюючого органу аудиторський звіт разом із річною оприлюдненою фінансовою звітністю за 2020 р.

Заслухавши пояснення ОСОБА_1 , дослідивши матеріали справи та наявні у ній докази, суд дійшов до наступних висновків.

Відповідно до ст. 245 КУпАП завданням провадження у справі про адміністративне правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне та об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

Відповідно до ст. 280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Згідно зі ст.251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі або в режимі фотозйомки (відеозапису), які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху та паркування транспортних засобів, актом огляду та тимчасового затримання транспортного засобу, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу.

Частина 1 статті 163-1 КУпАП передбачає адміністративну відповідальність за відсутність податкового обліку, порушення керівниками та іншими посадовими особами підприємств, установ, організацій встановленого законом порядку ведення податкового обліку, у тому числі неподання або несвоєчасне подання аудиторських висновків, подання яких передбачено законами України.

Судом досліджено протокол про адміністративне правопорушення № 2490/26-15-04-12-22 від 11.08.2021 року, зі змісту якого слідує, що ОСОБА_1 , керівник кредитної спілки «Народний кредит» не виконано обов`язку з подання аудиторського звіту разом із річною оприлюдненою фінансовою звітністю до контролюючого органу за 2020 рік у строк до 10.06.2021 р. /а. с. 1-2/.

До протоколу додано та судом досліджено Ат від 09.08.2021 р. № 62883/Ж5/26-15-04-12/22876833 про результати камеральної перевірки з питань несвоєчасності подання (неподання) річної фінансової звітності, яка підлягає оприлюдненню разом з аудиторським звітом Кредитної спілки «Народний кредит». Відповідно до висновків Акту податкової перевірки слідує, що кредитною спілкою за звітний 2020 рік до 10.06.2021 р. не подано річної фінансової звітності, яка підлягає оприлюдненню разом з аудиторським звітом /а. с. 3/.

Примірник Акту податкової перевірки 09.08.2021 р. та запрошення на підписання протоколу про адміністративне правопорушення було направлено на адресу кредитної спілки «Народний кредит» /а. с. 4/.

11.08.2021 р. було складено Акт про неявку на складання протоколу про адміністративне правопорушення, відповідно до якого слідує, що у визначений день та час ОСОБА_1 не прибув до податкового органу /а. с. 5/.

11.08.2021 р. було складено Акт про неможливість вручення примірника протоколу про адміністративне правопорушення у зв`язку із неприбуттям за викликом ОСОБА_1 до контролюючого органу /а. с. 6/.

31.08.2021 р. другий примірник протоколу було направлено на адресу КС «Народний кредит» /а. с. 7/.

Судом також було досліджено витяг з протоколу № 14.2021 загальних зборів членів кредитної спілки «Народний кредит» від 31.03.2021 р., відповідно до змісту якого загальними зборами було прийнято рішення направити звернення до НУБ із заявою про виключення інформації про кредитну спілку з Державного реєстру фінансових установ; відповідне оголошення, опубліковане у фінансово-економічному тижневику Бізнес Ревю за 12.04.2021 р., лист Начальника управління ліцензування кредитних установ Департаменту ліцензування щодо виключення з Державного реєстру фінансових установ та анулювання свідоцтва про реєстрації фінансової установи кредитна спілка «Народний кредит» з 30.04.2021 року, відповідне рішення Комітету з питань нагляду та регулювання діяльності ринків фінансових послуг НБУ від 30.04.2021 року за № 21/1060-пк, Витяг про виключення юридичної особи з Державного реєстру фінансових установ від 07.05.2021 р., квитанція № 2 від 01.03.2021 р. про подання кредитною спілкою податкової декларації з податку на прибуток підприємств за 2020 рік.

Відповідно до п.44.1 ст.44 Податкового Кодексу України для цілей оподаткування платники зобов`язані вести облік доходів, витрат та інших показників, пов`язаних з визначенням об`єктів оподаткування та/або податкових зобов`язань, на підставі первинних документів, регістрів бухгалтерського обліку, фінансової звітності, інших документів, пов`язаних з обчисленням і сплатою податків і зборів, ведення яких передбачено законодавством.

Згідно із ч. 1 ст. 11, ч. ч. 1, 2 ст. 18 Закону України «Про бухгалтерський облік та фінансову звітність в Україні» Підприємства зобов`язані складати фінансову звітність на підставі даних бухгалтерського обліку. Підприємства зобов`язані подавати фінансову звітність органам, до сфери управління яких вони належать, трудовим колективам на їх вимогу, власникам (засновникам) відповідно до установчих документів, якщо інше не передбачено цим Законом. Органам державної влади та іншим користувачам фінансова звітність подається відповідно до законодавства. Фінансова звітність підприємств не становить комерційної таємниці, не є конфіденційною інформацією та не належить до інформації з обмеженим доступом, крім випадків, передбачених законом. На фінансову звітність не розповсюджується заборона щодо поширення статистичної інформації. Підприємства зобов`язані надавати копії фінансової звітності та консолідованої фінансової звітності за запитом юридичних та фізичних осіб у порядку, передбаченому Законом України "Про доступ до публічної інформації".

Згідно з п. 46.2 ст. 46 Податкового Кодексу України платник податку на прибуток (крім платників податку на прибуток, які відповідно до Закону України "Про бухгалтерський облік та фінансову звітність в Україні" зобов`язані оприлюднювати річну фінансову звітність та річну консолідовану фінансову звітність разом з аудиторським звітом) подає разом з відповідною податковою декларацією квартальну або річну фінансову звітність у порядку, передбаченому для подання податкової декларації з урахуванням вимог статті 137 цього Кодексу.

Платники податку на прибуток, які відповідно до Закону України "Про бухгалтерський облік та фінансову звітність в Україні" зобов`язані оприлюднювати річну фінансову звітність та річну консолідовану фінансову звітність разом з аудиторським звітом, подають разом з податковою декларацією за відповідний податковий (звітний) період звіт про фінансовий стан (баланс) та звіт про прибутки та збитки та інший сукупний дохід (звіт про фінансові результати), складені до перевірки фінансової звітності аудитором. Звіт про фінансовий стан (баланс) та звіт про прибутки та збитки та інший сукупний дохід (звіт про фінансові результати) подаються платниками податку згідно з цим абзацом за формою, визначеною згідно з Законом України "Про бухгалтерський облік та фінансову звітність в Україні", у порядку, передбаченому для подання податкової декларації з урахуванням вимог статті 137 цього Кодексу.

Фінансова звітність або звіт про фінансовий стан (баланс) та звіт про прибутки та збитки та інший сукупний дохід (звіт про фінансові результати), що подаються відповідно до абзаців першого та другого цього пункту, є додатком до податкової декларації з податку на прибуток підприємств (звіту про використання доходів (прибутків) неприбуткової організації, розрахунку частини чистого прибутку (доходу), дивідендів на державну частку) та її невід`ємною частиною.

Платники податку на прибуток, які відповідно до Закону України "Про бухгалтерський облік та фінансову звітність в Україні" зобов`язані оприлюднювати річну фінансову звітність та річну консолідовану фінансову звітність разом з аудиторським звітом, подають контролюючому органу річну фінансову звітність, яка підлягає оприлюдненню разом з аудиторським звітом у строк не пізніше 10 червня року, наступного за звітним. У разі неподання (несвоєчасного подання) річної фінансової звітності, яка підлягає оприлюдненню разом з аудиторським звітом, застосовується відповідальність, передбачена пунктом 120.1 статті 120 цього Кодексу, для подання податкових декларацій (розрахунків).

Для частини чистого прибутку (доходу) податковими (звітними) періодами є календарні: квартал, півріччя, три квартали, рік. Для господарських товариств, корпоративні права яких частково належать державі, та господарських товариств, 50 і більше відсотків акцій (часток, паїв) яких належать господарським товариствам, частка держави в яких становить 100 відсотків, що не прийняли рішення про нарахування дивідендів до 1 травня року, який настає за звітним, податковим (звітним) періодом є календарний рік.

При цьому розрахунок частини чистого прибутку (доходу), дивідендів на державну частку складається наростаючим підсумком та подається до контролюючих органів разом з фінансовою звітністю у строки, передбачені статтею 49 цього Кодексу.

Платники податку на прибуток - виробники сільськогосподарської продукції, які обрали річний податковий (звітний) період відповідно до підпункту 137.4.1 пункту 137.4 статті 137 цього Кодексу, складають та подають з відповідною податковою декларацією фінансову звітність за перше півріччя минулого звітного року, за минулий звітний рік та за перше півріччя поточного звітного року.

Платники частини чистого прибутку (доходу) та/або дивідендів на державну частку, визначені Законом України "Про управління об`єктами державної власності", подають розрахунок частини чистого прибутку (доходу), дивідендів на державну частку за формою, затвердженою центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику, та фінансову звітність.

Неприбуткові підприємства, установи та організації, визначені пунктом 133.4 статті 133 цього Кодексу, подають звіт про використання доходів (прибутків) неприбуткової організації за формою, затвердженою центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику, та річну фінансову звітність.

Таким чином, оскільки кредитна спілка «Народний кредит» у 2020 році була фінансовою установою та платником податку на прибуток, до 10 червня звітного року керівник даної кредитної спілки ОСОБА_1 зобов`язаний був подати до податкового органу не тільки декларацію з податку на прибуток, але і виконати обов`язки, визначені п. 46.2 ст. 46 Податкового Кодексу України, та нормами Закону України «Про бухгалтерський облік та фінансову звітність в Україні» в частині подання та оприлюднення аудиторського звіту разом із річною оприлюдненою фінансовою звітністю до контролюючого органу за 2020 рік.

Крім того, відповідно до п.75.1 ст.75 ПК передбачено, що контролюючі органи мають право проводити камеральні, документальні (планові або позапланові; виїзні або невиїзні) та фактичні перевірки. Камеральні та документальні перевірки проводяться контролюючими органами в межах їх повноважень виключно у випадках та в порядку, встановлених цим кодексом, а фактичні - цим кодексом та іншими законами, контроль за дотриманням яких покладено на контролюючі органи.

Згідно з п.86.1 ст.86 ПК результати перевірок (крім камеральних та електронних) оформлюються у вигляді акта або довідки, які підписуються посадовими особами контролюючого органу та платниками податків або їх законними представниками (у разі наявності). У разі встановлення під час перевірки порушень складається акт. Якщо такі порушення відсутні, складається довідка.

Зазначені правовідносини стосовно проведення податкових перевірок та оформлення їх результатів регламентовані також Порядком оформлення результатів документальних перевірок дотримання законодавства України з питань державної митної справи, податкового, валютного та іншого законодавства платниками податків - юридичними особами та їх відокремленими підрозділами, затвердженим наказом Міністерства фінансів від 20.08.2015 №727, а також Методичними рекомендаціями щодо оформлення матеріалів документальних перевірок, затвердженими наказом ДФС від 1.06.2017 №396.

Згідно з порядком та методичними рекомендаціями акт документальної перевірки - службовий документ, який підтверджує факт проведення документальної перевірки, відображає її результати та є носієм доказової інформації про виявлені порушення вимог законодавства з питань державної митної справи, податкового, валютного та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи. В акті перевірки зазначається детальна інформація щодо виявлених перевіркою порушень податкового, валютного та іншого законодавства.

Одним із невід`ємних прав платника податків відповідно до пп.17.1.6 п.17.1 ст.17 ПК є право на подання до контролюючого органу письмових заперечень до акта перевірки в порядку, установленому цим кодексом.

У п.86.7 ст.86 ПК передбачено, що в разі незгоди платника податків або його представників з висновками чи фактами й даними, викладеними в акті перевірки, вони мають право подати свої заперечення та/або додаткові документи в порядку, визначеному п.44.7 ст.44 цього кодексу, до контролюючого органу, який проводить перевірку.

Отже, акт податкової перевірки є службовим документом, в якому зафіксовані виявлені при проведенні тієї або іншої податкової перевірки порушення, він є носієм доказової інформації про виявлені порушення та його зміст може бути оспорено шляхом подання до контролюючого органу за основним місцем обліку заперечень. Зазначені висновки суду узгоджуються з правовою позицією Верховного Суду, викладеною в постанові від 19.06.2020 по справі № 140/388/19.

До суду особою, яка притягується до адміністративної відповідальності, не було подано доказів, на підтвердження оспорювання з боку КС «Народний кредит» в адміністративному порядку висновків податкового контролюючого органу, які викладені в Акті податкової перевірки, так само не надано відомостей про початок процедури адміністративного оскарження.

Таким чином, враховуючи вищевказані докази, які були досліджені судом у їх сукупності та взаємозв`язку, суд доходить до висновку про винуватість ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 163-1 КУпАП.

Доказів, які б спростували обставини, зазначені в протоколі про адміністративне правопорушення, суду не надано.

Водночас, відповідно до ч. 2 ст. 38 КУпАП, якщо справи про адміністративні правопорушення відповідно до цього Кодексу чи інших законів підвідомчі суду (судді), стягнення може бути накладено не пізніш як через три місяці з дня вчинення правопорушення, а при триваючому правопорушенні - не пізніш як через три місяці з дня його виявлення, крім справ про адміністративні правопорушення, зазначені у частинах третій і четвертій цієї статті.

Враховуючи те, що адміністративне правопорушення було скоєно 11.06.2021 року, оскільки граничний строк для подання звіту становив 10.06.2021 р., як зазначено у протоколі про адміністративне правопорушення, на момент розгляду справи в суді, строк притягнення до адміністративної відповідальності закінчився.

Відповідно до п. 7 ч. 1 ст. 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути почато, а розпочате підлягає закриттю за закінченням на момент розгляду справи строків, передбачених ст. 38 КУпАП.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 9, 33, п. 7 ч. 1 ст. 247, ст. ст. 163-1 ч. 1, 251 КУпАП та ЗУ «Про судовий збір», -

ПОСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 , керівника кредитної спілки «Народний кредит», - визнати винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 163-1 КУпАП.

Звільнити ОСОБА_1 , керівника кредитної спілки «Народний кредит» від адміністративної відповідальності за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 163-1 КУпАП, у зв`язку із закінченням строків накладення адміністративного стягнення.

Провадження у справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 , керівника кредитної спілки «Народний кредит», за ч.1 ст. 163-1 КУпАП, - закрити.

Постанова може бути оскаржена протягом 10 днів з моменту винесення до Київського апеляційного суду через районний суд.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Суддя: К. С. Застрожнікова