печерський районний суд міста києва
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

07 травня 2021 року суддя Печерського районного суду м. Києва Бортницька В.В., за участю секретаря Хоменко О.В., прокурора Сказко Р.І., захисника Давидченка А.В., особи, яка притягається до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , розглянувши матеріали, що надійшли з Національного агентства з питань запобігання корупції, про притягнення ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , до адміністративної відповідальності за ч. 2 ст. 172-7 КУпАП, -

встановив:

Згідно протоколу про адміністративне правопорушення № 34-02/210, складеного 24.03.2021 провідним спеціалістом другого відділу перевірок Департаменту з питань дотримання законодавства про конфлікт інтересів та обмежень щодо запобігання корупції Власовою А.П., ОСОБА_1 , будучи народним депутатом України IX скликання, порушив п. 3 ч. 1 ст. 28 Закону України «Про запобігання корупції», а саме: вчинив дії в умова реального конфлікту інтересів, а саме: звернувся до Голови Державної прикордонної служби України ОСОБА_2 із депутатським зверненням від 10.02.2020 № 257Д/IX-3/28, в якому порушувалось питання, що становило його приватний інтерес, чим вчинив правопорушення, передбачене ч. 2 ст. 172-7 КУпАП.

В судовому засіданні ОСОБА_1 зазначив, що направлення депутатського запиту на адресу Голови Державної прикордонної служби від 10.02.2020 полягало у захисті інтересів держави, а його направлення було пов`язано з депутатською діяльністю. Факт надсилання депутатського звернення не зобов`язувало Держану прикордонну службу проводити службове розслідування. Вирішення цього питання належно до повноважень відповідної службової особи Державної прикордонної служби України. У ОСОБА_1 був відсутній жодний приватний інтерес, який вступав у суперечність з представницькими повноваженнями.

Захисник ОСОБА_1 адвокат Давидченко А.В. доводи свого клієнта підтримав та зазначив, що у діях ОСОБА_1 відсутня подія та склад адміністративного правопорушення, тому провадження за протоколом слід закрити на підставі п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП.

Прокурор у судовому засіданні вказав на достатність підстав для притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 .

Вислухавши пояснення особи, прокурора, захисника, особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, дослідивши матеріали справи, суддя приходить наступного висновку.

Судовим розглядом встановлено, що ОСОБА_1 обраний народним депутатом України дев`ятого скликання. 29.08.2019 ОСОБА_1 , як народний депутат України склав присягу на вірність України та скріпив її особистим підписом.

Відповідно до ч. 1 ст. 16 Закону України «Про статус народного депутата України» (далі - Закон № 2790-XII) народний депутат має право на депутатське звернення до органів державної влади та органів місцевого самоврядування, їх посадових осіб, керівників підприємств, установ і організацій, незалежно від форм власності та підпорядкування, об`єднань громадян з питань, пов`язаних з депутатською діяльністю, і брати участь у розгляді порушених ним питань.

10.02.2020 ОСОБА_1 звернувся із депутатським запитом № 257д/IX-3/28 до Голови Державної прикордонної служби України ОСОБА_2

У депутатському запиті ОСОБА_1 просить провести службове розслідування за фактом можливого залучення службових осіб Державної прикордонної служби України до незаконного розголошення інформації, що отримана з бази даних «Відомості про осіб, які перетнули державний кордон України», в ході якого встановити джерело витоку та винних до цього осіб. В разі їв встановлення вжити заходів, передбачених чинним законодавством України.

В силу положень п.п. «а» п. 1 ч. 1 ст. 3 Закону України «Про запобігання корупції» (далі - Закон) ОСОБА_1 є народним депутатом України та суб`єктом, на якого поширюється дія Закону, в тому числі вимоги щодо запобігання та врегулювання конфлікту інтересів.

На думку Національного агентства з питань запобігання корупції бажання ОСОБА_1 захисти інформацію про пересування його близької особи (дружини), зважаючи також на те, що у своєму зверненні останній просить провести службове розслідування за фактом можливого залучення службових осіб Державної прикордонної служби України до незаконного розголошення інформації, що отримана з бази даних «Відомості про осіб, які перетнули державний кордон України» є приватним інтересом ОСОБА_1 , чим порушено вимоги Закону.

Відповідно до ч. 2 ст. 8 Закону України «Про статус народного депутата України» неприпустимим є використання народним депутатом свого депутатського мандата всупереч загальновизнаним нормам моралі, правам і свободам людини і громадянина, законним інтересам суспільства і держави. Частиною 3 цієї статті встановлено, що народний депутат не повинен використовувати депутатський мандат в особистих, зокрема корисливих, цілях.

Відповідно до ч. 1 ст. 9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

В листі Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 22 травня 2017 року № 23-943/0/4-07 «Щодо притягнення до адміністративної відповідальності, пов`язані з корупцією» зазначено, що законодавство про боротьбу з корупцією дає можливість констатувати, що потенційний конфлікт інтересів відрізняється від реального тим, що при потенційному конфлікті встановлюється лише наявність, існування приватного інтересу особи, що може вплинути на об`єктивність чи неупередженість прийняття нею рішень, тоді як при реальному конфлікті інтересів існує суперечність між наявним приватним інтересом особи та її службовими чи представницькими повноваженнями безпосередньо впливає (вплинула) на об`єктивність або неупередженість прийняття рішень, або на вчинення чи невчинення дій під час виконання вказаних повноважень. Крім того, це також визначає ступінь впливу цієї суперечності на прийняття рішення чи вчинення дії, який повинен мати об`єктивний вираз, а також часовий взаємозв`язок між прийняттям рішення та наявністю певних ознак, що мають місце при цьому. Тобто відмінність між цими поняттями полягає в тому, що для встановлення факту реального конфлікту інтересів недостатньо констатувати існування приватного інтересу, який потенційно може вплинути на об`єктивність або неупередженість прийняття рішень, а слід безпосередньо встановити, що, по-перше, приватний інтерес наявний, по-друге, він суперечить службовим чи представницьким повноваженням, а по-третє, така суперечність не може вплинути, а реально впливає на об`єктивність чи неупередженість прийняття рішень чи вчинення дій. Таким чином, для встановлення наявності факту прийняття рішення, вчинення чи невчинення дії в умовах реального конфлікту інтересів та розмежування реального і потенційного конфлікту інтересів особа, яка здійснює правозастосовну діяльність, для кваліфікації рішення як такого, що прийняте в умовах реального конфлікту інтересів, має встановити наявність обов`язкової сукупності таких юридичних фактів, як: 1) наявність у правопорушника факту приватного інтересу, який має бути чітко сформульований (артикульований) та визначений; 2) наявність факту суперечності між приватним інтересом і службовими чи представницькими повноваженнями із зазначенням того, в чому саме ця суперечність знаходить свій вияв або вплив на прийняття рішення.

Відповідно до ст.7 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

Направлення ОСОБА_1 депутатського звернення № 257д/IX-3/28 до Голови Державної прикордонної служби України було його обов`язком, який прямо передбачений Законом № 2790-XII, який кореспондувався з обставинами, які стали йому відомі із засобів масової інформації, зокрема, щодо витоку (розповсюдження) інформації з бази даних «Відомості про осіб, які перетнули державний кордон України».

Посилання у зверненні на обставини, що стосувались дружини ОСОБА_1 , відносились до даних, які були висвітлені в засобі масової інформації в мережі Інтернет, зокрема в назві як самої статті так і в її тексті «ІНФОРМАЦІЯ_2 ».

Надсилання депутатського звернення за обставинами, що стали відомими ОСОБА_1 за аналізом цієї статті, по своїй природі є реагування на можливі порушення діючого законодавства. Крім того, надсилання депутатського звернення не впливало на об`єктивність прийнятого рішення отримувачем запиту, а направлення запиту, як і одержання відповіді на нього, по суті не несло впливу на подальшу діяльність ОСОБА_1 , як діючого народного депутата України. Відтак стверджувати про будь-який приватний інтерес ОСОБА_1 при надсиланні депутатського звернення № 257д/IX-3/28 не вбачається.

Відповідно до ст. 280 КУпАП, при розгляді справи про адміністративне правопорушення орган (посадова особа) зобов`язані з`ясувати зокрема, чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні.

Пункт 1 частини 1 статті 247 КУпАП передбачає, що провадження у справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю у разі відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

Відповідно до ст. 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Орган (посадова особа) при розгляді справ про адміністративне правопорушення оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю, як це визначено ст.252 КУпАП.

За таких обставин, оцінивши докази у справі у їх сукупності, за своїм внутрішнім переконанням та з точки зору належності, допустимості та достатності для висновку про вчинення особою адміністративного правопорушення, вважаю, що в даному випадку не мало місця адміністративне правопорушення, передбачене ч. 2 ст. 172-7 КУпАП, та, відповідно, у діях ОСОБА_1 склад такого правопорушення відсутній, у зв`язку з чим провадження у справі слід закрити.

На підставі викладеного, керуючись ст.7, 14, 172-7, 247, 252, 266, 280 КУпАП, -

П О С Т А Н О В И В :

Провадження у справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 за ч. 2 ст.172-7 КУпАП - закрити у зв`язку з відсутністю події та складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена до Київського апеляційного суду через Печерський районний суд м. Києва особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником протягом 10 днів з дня її винесення.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку на подачу апеляційної скарги.

Суддя В. В. Бортницька