ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
справа № 753/30/21
провадження № 3/753/688/21
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"26" лютого 2021 р. суддя Дарницького районного суду м. Києва Щасна Т.В., за участю захисника Падалко О.Ю., розглянувши справу про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, не працюючого, який проживає за адресою: АДРЕСА_1 ,

за скоєння адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 183-1 КУпАП,

ВСТАНОВИВ:

До Дарницького районного суду м. Києва від Дарницького районного відділу державної виконавчої служби у місті Києві Центрального міжрегіонального управління МЮ надійшов протокол про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 за ч.1 ст. 183-1 КУпАП.

Відповідно до вказаного протоколу, боржник ОСОБА_1 не сплачує аліменти ОСОБА_2 на утримання сина ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , внаслідок чого утворилася заборгованість, сукупний розмір якої згідно розрахунку за період з 22.09.17 р. по 11.12.2020 р. становить 221 235,22 грн.

ОСОБА_1 до суду не з`явився. З`явилася захисник ОСОБА_1 - Падалко О.Ю., яка надала письмові пояснення та просила суд повернути вказаний протокол відносно ОСОБА_1 на дооформлення, оскільки він не відповідає вимогам ст. 256 КУпАП.

Так, захисник звернула увагу суду, що протокол про адміністративне правопорушення не був вручений ОСОБА_1 та не були роз`яснені останньому його права, як це передбачено законом, поштовим відправленням вказаний протокол також не направлявся ОСОБА_1 . Крім цього, як вбачається з протоколу про адміністративне правопорушення, з ОСОБА_1 стягуються аліменти на користь сина ОСОБА_6 , однак у ОСОБА_1 не має сина ОСОБА_6 . Також, адвокат Падалко О.Ю. вказала, що державним виконавцем до матеріалів справи про адміністративне правопорушення долучені довідки-розрахунки, які є невірними та не відповідають дійсності, вказані довідки оскаржуються ОСОБА_1 судовому порядку.

Вислухавши захисника Падалко О.Ю., дослідивши матеріали справи, оцінивши всі обставини справи в їх сукупності, суд приходить до наступних висновків.

Відповідно до ст. 7 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу у зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження у справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

Згідно з положеннями ст. 280 КУпАП, суд першої інстанції при розгляді справи зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Згідно з вимогами ст.251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Відповідно до ст. 256 КУпАП у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються: дата і місце його складання, посада, прізвище, ім`я, по батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності ( у разі її виявлення), місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення: нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення та інші відомості необхідні для вирішення справи.

Як вбачається з протоколу про адміністративне правопорушення, він не підписаний ОСОБА_1 , останньому не роз`яснені його права, передбачені ст. 268 КУпАП та йому не вручена копію відповідного протоколу, про що свідчить відсутність у матеріалах справи доказів про вручення протоколу ОСОБА_1 , що є порушенням вимог ст. 256 КУпАП.

Крім цього, у протоколі про адміністративне правопорушення, вказано, що ОСОБА_1 не сплачує аліменти на утримання сина ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 . Однак, відповідно до копії судового наказу від 06.02.2018 року з ОСОБА_1 стягнуто на користь ОСОБА_4 аліменти у розмірі ј частини заробітку/доходу щомісячно, починаючи з 22.09.2017 року і до досягнення повноліття ОСОБА_5 . Таким чином у протоколі невірно вказані дані дитини, на утримання якої стягуються аліменти з ОСОБА_1 , що також ьє порушенням вимог ст. 256 КУпАП.

Разом з цим, як вбачається з наданих захисником документів, ОСОБА_1 , не погоджуючись із сумою заборгованості по аліментам, звернувся з до суду з позовом до ОСОБА_2 , Дарницького районного відділу державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у м.Києві про зменшення розміру боргу, звільнення від сплати боргу та зменшення розміру аліментів. Ухвалою від 30.11.2020 року суддя Голосіївського районного суду м. Києва відкрила провадження за даним позовом.

Таким чином, на момент розгляду адміністративного протоколу відносно ОСОБА_1 за ч.1 ст. 183-1 КУпАП сума заборгованості є невстановленою, оскільки оспорюється в судовому порядку.

Так, диспозиція ст. 183-1 КУпАП, передбачає накладення адміністративного стягнення за несплату аліментів на утримання дитини, що призвела до виникнення заборгованості, сукупний розмір якої перевищує суму відповідних платежів за шість місяців з дня пред`явлення виконавчого документу до примусового виконання.

Відповідно до ч. 2 ст. 251 КУпАП обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення. Перекладання такого обов`язку на суд не передбачено.

Згідно положень ст. 62 Конституції України обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Крім того, суд також враховує практику Європейського суду з прав людини, зокрема рішення від 20.09.2016 року у справі «Карелін проти Росії», яке, з урахуванням положень статтей 8, 9 Конституції України, а також статті 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини», є частиною національного законодавства, відповідно до якого збір судом доказів на підтвердження винуватості особи за відсутністю сторони обвинувачення у справах про адміністративні правопорушення свідчить про порушення права особи на неупереджений судовий розгляд.

Суд вправі обґрунтовувати свої висновки про винуватість лише доказами, що випливають із співіснування достатньо переконливих, чітких і узгоджених між собою висновків чи схожих неспростовних презумпцій факту (рішення Європейського суду з прав людини, справа Коробов проти України» № 39598/03 від 21.07.2011), тобто таких, що не залишать місце сумнівам, оскільки наявність останніх не узгоджується із стандартом доказування.

На підставі викладеного, враховуючи встановлені в ході судового розгляду порушення, допущенні при складанні протоколу про адміністративне правопорушення, суд приходить до висновку про те, що матеріали справи не містять належних і допустимих доказів вини ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 183-1 КУпАП, а тому суд приходить до висновку про необхідність у відповідності до вимог ст. 247 ч. 1 п. 1 КУпАП закриття провадження у даній справі у зв`язку із відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення.

Керуючись ст.ст. 183-1, ст. 247 КУпАП,-

ПОСТАНОВИВ:

Провадження у справі про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч.1 ст. 183-1 КУпАП - закрити на підставі ч.1 ст. 247 КУпАП, у зв`язку з відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена до Київського апеляційного суду через Дарницький районний суд міста Києва протягом десяти днів.

Суддя