Справа №461/2702/21
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

18 травня 2021 року суддя Галицького районного суду м.Львова Мисько Х.М. з участю представників Галицької митниці Держмитслужби Лубоцького Б.Б., Дунаса О.М., особи, яка притягається до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , розглянувши матеріали про притягнення до адміністративної відповідальності за порушення митних правил, -

ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , місце роботи - ПП «LUX - REISEN», посада або рід занять - ВОДІЙ, місце проживання - АДРЕСА_1 . Закордонний паспорт НОМЕР_1 від 21.06.2019, виданий 6802, -

за ст.472 Митного Кодексу України,

В С Т А Н О В И В :

в провадженні Галицького районного суду м.Львова перебуває адміністративна справа про порушення митних правил відносно ОСОБА_1 за ознаками правопорушення, передбаченого ст.472 Митного Кодексу України.

Згідно протоколу про порушення митних правил №0539/20900/21, 24.03.2021 року, близько 00 год. 12 хв. в зону митного контролю по смузі руху «червоний коридор» пункту пропуску «Шегині» митного поста «Мостиська» Галицької митниці Держмитслужби заїхав транспортний засіб «SETRA», реєстраційний номер НОМЕР_2 , в якому в якості водія перебував гр. України ОСОБА_3 , який слідував з РП в Україну. Під час проведення візуального огляду даного транспортного засобу виникла підозра щодо наявності в ньому товарів та предметів які є обов`язкові для письмового декларування і товарів та предметів заборонених чи обмежених до переміщення через митний кордон України. Для здійснення митного оформлення гр. України ОСОБА_4 подав митну декларацію, в якій він заявив про наявність у нього лише ігрової приставки «PS5». Під час проведення митного огляду транспортного засобу, в багажному відділі (без ознак приховування), було виявлено незадекларований водієм за встановленою формою товар, який містився в картонних коробках, а саме: ТУНЕЦЬ «TUNCZYK ROZDROBNIONY W OLEJU ROSLINNYM» ТМ «DOS», В МЕТАЛЕВІЙ БАНОЧЦІ, МАСА НЕТТО 185Г, МАСА БРУТТО 130Г, З ТЕРМІНОМ ПРИДАТНОСТІ ДО 17.10.2022 РОКУ, ЗАГАЛЬНА КІЛЬКІСТЬ - 480 шт. Про наявність товару гр. ОСОБА_4 в процесі декларування, у митній декларації не вказав, тобто порушив ст. 257 Митного кодексу України, проте визнав що даний товар своєю власністю після митного огляду.

Таким чином, громадянин України ОСОБА_4 переміщував через митний кордон України вищевказаний товар шляхом недекларування, тобто, не заявивши за встановленою формою точні відомості про нього, а саме про його наявність.

Даний товар, у встановленому порядку не був задекларований і був виявлений під час проведення митного контролю транспортного засобу.

Зазначені дії мають ознаки порушення митних правил, передбаченого статтею 472 Митного кодексу України.

В судовому засіданні ОСОБА_1 заявив клопотання про призначення у справі почеркознавчої експертизи, проведення якої просить доручити Львівському НДІСЕ (м.Львів, вул.Липинського, 54). В обгрунтування поданого клопотання зазначає, що вилучений згідно протоколу товар було виявлено шляхом огляду та зафіксовано в Акті про проведення огляду (переогляду) товарів, транспортних засобів, ручної поклажі та багажу від 24.03.2021 року, що міститься в матеріалах справи. Всупереч вимогам митного законодавства, працівники митних органів склали Акт огляду за відсутності особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, не на місці огляду, а прізвище, ініціали та підпис, які містяться в графі №14 «Особи, що були присутні під час здійснення митного огляду (переогляду)» були проставлені іншою особою. Відповідно до примітки до графи №14 «Особи, що були присутні під час здійснення митного огляду (переогляду)», запис виконується власноручно особою, що була присутня під час здійснення огляду (переогляду). Відповідно до ч.3 ст.62 Конституції України, усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь. Акт про проведення огляду (переогляду) товарів, транспортних засобів, ручної поклажі та багажу від 24.03.2021 року є недопустимим доказом, оскільки отриманий внаслідок істотного порушення прав та свобод людини, гарантованих Конституцією України та законами України. Відтак вважає, що для повного і всебічного розгляду справи, встановлення обставин, що мають значення для справи, а саме: те, що підпис, прізвище та ініціали, які були проставлені в графі №14 «Особи, що були присутні під час здійснення митного огляду (переогляду)» Акту, необхідно залучити експерта для проведення почеркознавчої експертизи.

Заслухавши думку особи, яка притягається до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , представників Галицької митниці Держмитслужби, які заперечили проти вказаного клопотання, суд приходить до наступного висновку.

Відповідно до ст.495МК України, доказами у справі про порушення митних правил є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку встановлюються наявність або відсутність порушення митних правил, винність особи у його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Такі дані встановлюються:

1) протоколом про порушення митних правил, протоколами процесуальних дій, додатками до зазначених протоколів;

2) поясненнями свідків;

3) поясненнями особи, яка притягується до відповідальності;

4) висновком експерта;

5) іншими документами (належним чином завіреними їх копіями або витягами з них) та інформацією, у тому числі тими, що перебувають в електронному вигляді, а також товарами - безпосередніми предметами порушення митних правил, товарами із спеціально виготовленими сховищами (тайниками), що використовувалися для приховування безпосередніх предметів порушення митних правил від митного контролю, транспортними засобами, що використовувалися для переміщення безпосередніх предметів порушення митних правил через митний кордон України.

Відповідно до ст.515 МК України, експертиза призначається, якщо для з`ясування питань, що виникають у справі про порушення митних правил, виникла потреба у спеціальних знаннях з окремих галузей науки, техніки, мистецтва, релігії, тощо. Експертиза проводиться експертами спеціалізованого органу з питань експертизи та досліджень центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну податкову і митну політику, його відокремлених підрозділів та інших установ або окремими спеціалістами, які призначаються посадовою особою органу доходів і зборів, у провадженні якої знаходиться справа про порушення митних правил.

Згідно ч.2 ст.515МК України особа, щодо якої порушено зазначену справу, має право на проведення за її рахунок незалежної експертизи.

Відповідно до ст.1 Закону України «Про судову експертизу» судова експертиза - це дослідження на основі спеціальних знань у галузі науки, техніки, мистецтва, ремесла тощо об`єктів, явищ і процесів з метою надання висновку з питань, що є або будуть предметом судового розгляду.

Відповідно до ст.273 КУпАП експерт призначається органом (посадовою особою), у провадженні якого перебуває справа про адміністративне правопорушення, у разі коли виникає потреба в спеціальних знаннях, у тому числі для визначення розміру майнової шкоди, заподіяної адміністративним правопорушенням, а також суми грошей, одержаних внаслідок вчинення адміністративного правопорушення, які підлягатимуть конфіскації.

Аналізуючи вказані норми, призначення експертизи віднесено на розсуд суду, який приймає рішення виходячи з конкретних обставин справи, необхідності застосування наукових, технічних або інших спеціальних знань і неможливості встановлення фактичних даних іншим шляхом.

Суд зазначає, що судова експертиза призначається лише у разі дійсної потреби у спеціальних знаннях для встановлення фактичних даних, що входять до предмета доказування, тобто у разі, коли висновок експерта не можуть замінити інші засоби доказування. Якщо наявні у справі докази є взаємно суперечливими, їх оцінку в разі необхідності може здійснити суд із призначенням відповідної судової експертизи.

Питання про призначення судової експертизи повинно вирішуватися лише після ґрунтовного вивчення обставин справи і доводів сторін щодо необхідності такого призначення.

Отже, вирішуючи питання щодо призначення почеркознавчої експертизи, судом встановлено, що у заявленому клопотанні ОСОБА_1 не навів належних мотивів, яким чином висновок почеркознавчої експертизи може вплинути на вирішення питання про наявність чи відсутність в його діях складу правопорушення, передбаченого ст.472 МК України, та чому іншими доказами по справі неможливо встановити ці обставини. Враховуючи вказані обставини, суд приходить до висновку про відмову у задоволенні клопотання.

Керуючись ст.273 КпАП України, ст.515 МК України, суд, -

П О С Т А Н О В И В :

В задоволенні клопотання ОСОБА_1 про призначення експерта відмовити

Постанова остаточна та оскарженню в апеляційному порядку не підлягає.

Суддя Х.М. Мисько