Провадження № 33/801/3/2021
Головуючий у суді 1-ї інстанції Жмудь О. О.
Доповідач: Панасюк О. С.
ВІННИЦЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

04 січня 2021 року м. Вінниця

Вінницький апеляційний суд у складі судді Панасюка О. С., розглянувши апеляційну скаргу Подільської митниці Державної митної служби України на постанову судді Вінницького міського суду Вінницької області від 11 листопада 2020 року про закриття провадження у справі про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за вчинення правопорушення, передбаченого частиною першою статті 483 Митного кодексу України,

в с т а н о в и в:

Згідно з протоколом про порушення митних правил N0263/40100/20 від 29 квітня 2020 року встановлено, що 26 квітня 2018 року о 15 год 11 хв через пункт пропуску «Шегені-Медика» Львівської митниці Державної митної служби України на митну територію України ОСОБА_1 згідно з митною декларацією типу ТР81АА № UA2090300/2018/000845 від 26 квітня 2018 року був ввезений транспортний засіб марки «VOLKSWAGEN», модель «PASSAT», номер кузова НОМЕР_1 , в якості гуманітарної допомоги Департаменту соціального захисту населення Хмельницької обласної державної адміністрації для забезпечення інваліда II групи ОСОБА_2 , з приховуванням від митного контролю, шляхом подання Львівській Митниці Державної фіскальної служби як підстави для переміщення через митний кордон підробленого договору дарування від громадянки Німеччини ОСОБА_3 від 24 квітня 2018 року та рахунку № 2018-321 від 23 квітня 2018 року, що містить неправдиві вiдoмоcтi щодо відправника, одержувача та вартості автомобіля, чим вчинив правопорушення, передбачене частиною першою статті 483 Митного кодексу України (далі МК України).

Постановою судді Вінницького міського суду Вінницької області від 11 листопада 2020 року провадження у справі закрито у зв`язку із закінченням строків накладення адміністративного стягнення.

Постанова судді суду першої інстанції мотивована тим, що правопорушення ОСОБА_1 вчинене 26 квітня 2018 року, а виявлено уповноваженим органом 11 березня 2020 рок, а тому виходячи з положень частини другої статті 467 МК України (в редакції, чинній на момент вчинення правопорушення), строк накладення адміністративного стягнення закінчився 11 вересня 2020 року.

Представник Подільської митниці Держмитслужби Грубеляс О. І. подав апеляційну скаргу на цю постанову, у якій, посилаючись на неправильне застосування суддею суду першої інстанції норм матеріального права, порушення норм процесуального права, недоведеність обставин, які суддя вважав встановленими, просив скасувати постанову судді Вінницького міського суду Вінницької області від 11 листопада 2020 року та визнати винним ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого частиною першою статті 483 МК України.

Апеляційна скарга мотивована тим, що відповідно до частини першої статті 467 МК України, якщо справи про порушення митних правил відповідно до статті 522 цього Кодексу розглядаються митними органами або судами (суддями), адміністративне стягнення за порушення митних правил може бути накладено не пізніше ніж через шість місяців з дня виявлення правопорушення. Строк накладення адміністративних стягнень у справах про порушення митних правил зупиняється на час розгляду таких справ судом. Таким чином, оскільки правопорушення вчинене ОСОБА_1 виявлено Подільською митницею Державної митної служби України 29 квітня 2020 року, матеріали справи направлено та отримано судом першої інстанції 05 серпня 2020 року (тобто через 3 місяці з дня виявлення правопорушення), то суд не мав підстав закривати провадження у справі у зв`язку із закінченням на момент розгляду справи про адміністративне правопорушення строків накладення адміністративного стягнення.

Апеляційна скарга підлягає задоволенню, з огляду на таке.

Відповідно до частини сьомої статті 294 КУпАП апеляційний суд переглядає справу в межах апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції не обмежений доводами апеляційної скарги, якщо під час розгляду справи буде встановлено неправильне застосування норм матеріального права або порушення норм процесуального права. Апеляційний суд може дослідити нові докази, які не досліджувалися раніше, якщо визнає обґрунтованим ненадання їх до місцевого суду або необґрунтованим відхилення їх місцевим судом.

Згідно зі статтею 487 МК України провадження у справах про порушення митних правил здійснюється відповідно до цього Кодексу, а в частині, що не регулюється ним, відповідно до законодавства України про адміністративні правопорушення.

За змістом статтей 245 КУпАП та 486 МК України завданням у справах про порушення митних правил є своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності із законом.

Статтею 489 МК України установлено, що при розгляді справи про порушення митних правил необхідно з`ясувати чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа у його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують та/або обтяжують відповідальність, чи є підстави для звільнення особи, що вчинила правопорушення, від адміністративної відповідальності, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Як видно з матеріалів справи, 29 квітня 2020 року о 15 год 11 хв через пункт пропуску «Шегені-Медика» Львівської митниці Державної митної служби України на митну територію України ОСОБА_1 згідно з митною декларацією типу ТР81АА № UA2090300/2018/000845 від 26 квітня 2018 року був ввезений транспортний засіб марки «VOLKSWAGEN», модель «PASSAT», номер кузова НОМЕР_1 , в якості гуманітарної допомоги в адресу Департаменту соціального захисту населення Хмельницької обласної державної адміністрації для забезпечення інваліда II групи ОСОБА_2 , з приховуванням від митного контролю, шляхом подання Львівській Митниці ДФС як підставу для переміщення через митний кордон підробленого договору дарування гр. Німеччини ОСОБА_3 від 24 квітня 2018 року та рахунку № 2018-321 від 23 квітня 2018 року, що містить неправдиві вiдoмоcтi щодо відправника, одержувача та вартості автомобіля (протокол про порушення митних правил № 0263/40100/20 від 29 квітня 2020 року (а. с. 4 8)).

Згідно зі статтею 483 МК України адміністративній відповідальності підлягають особи за переміщення або дії, спрямовані на переміщення товарів через митний кордон України з приховуванням від митного контролю, тобто з використанням спеціально виготовлених сховищ (тайників) та інших засобів або способів, що утруднюють виявлення таких товарів, або шляхом надання одним товарам вигляду інших, або з поданням митному органу як підстави для переміщення товарів підроблених документів чи документів, одержаних незаконним шляхом, або таких, що містять неправдиві відомості щодо найменування товарів, їх ваги (з урахуванням допустимих втрат за належних умов зберігання і транспортування) або кількості, країни походження, відправника та/або одержувача, кількості вантажних місць, їх маркування та номерів, неправдиві відомості, необхідні для визначення коду товару згідно з УКТ ЗЕД та його митної вартості.

Відповідно до частини першої статті 467 МК України, якщо справи про порушення митних правил відповідно до статті 522 цього Кодексу розглядаються митними органами або судами (суддями), адміністративне стягнення за порушення митних правил може бути накладено не пізніше ніж через шість місяців з дня виявлення правопорушення. Строк накладення адміністративних стягнень у справах про порушення митних правил зупиняється на час розгляду таких справ судом.

У пункті 6 постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про контрабанду та порушення митних правил» № 8 від 03 червня 2005 року роз`яснено, що документами, що містять неправдиві дані, є, зокрема, такі, в яких відомості щодо суті угоди, найменування, асортименту, ваги, кількості чи вартості товарів, а також їх відправника чи одержувача, держави, з якої вони вивезені чи в яку переміщуються, не відповідають дійсності.

Підробленими треба вважати як фальшиві документи, так і справжні, до яких внесено неправдиві відомості чи окремі зміни, що перекручують зміст інформації щодо фактів, які ними посвідчуються, а також документи з підробленими підписами, відбитками печаток та штампів.

Таким чином, підроблення документів може полягати у повній фальсифікації або в частковій зміні змісту справжнього документа, способи підроблення документів можуть бути різні.

Згідно із статтею 495 МК України, доказами у справі про порушення митних правил є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку встановлюються наявність або відсутність порушення митних правил, винність особи у його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

05 березня 2020 року Подільською митницею Державної митної служби України направлено запит за № 306/20-01-3 до митних органів Федеративної Республіки Німеччина з метою підтвердження (спростування) факту надання гуманітарної допомоги.

11 березня 2020 року Подільською митницею Державної митної служби України отримано відповідь митних органів Федеративної Республіки Німеччина про те, що транспортний засіб марки «VOLKSWAGEN», модель «PASSAT»; номер кузова НОМЕР_1 , експортовано компанією продавцем Dick Automobil Inh. Jakob Dick (Otto-Hahn-Str.4, 63179 Bebra, DE) на підставі експортної митної декларації MRN 18DE23Е7 від 18 квітня 2018 року, одержувач (покупець) ОСОБА_4 ( АДРЕСА_1 ), вартість 6 500 євро згідно з зазначеним у декларації під кодом N380 рахунком № RG142927. Митними органами Федеративної Республіки Німеччина констатовано, що даний автомобіль був задекларований на експорт в рамках операції купівлі-продажу.

Отже ОСОБА_1 надав митному органу, як підставу для переміщення транспортного засобу марки «VOLKSWAGEN», модель «PASSAT», номер кузова НОМЕР_1 , в якості гуманітарної допомоги, через митний кордон України, підроблений договір дарування гр. Німеччини ОСОБА_3 від 24 квітня 2018 року та рахунок № 2018-321 від 23 квітня 2018 року.

Суд першої інстанції не надав належної правової оцінки вищезазначеним обставинам справи.

Оцінивши наявні у справі докази, апеляційний суд дійшов висновку про наявність в діях ОСОБА_1 порушення митних правил, оскільки останній вчинив дії, які полягають у переміщені через митний кордон України товару з приховуванням від митного контролю, шляхом подання органу доходів і зборів, як підстави для переміщення товару, підробленого документу, а саме договору дарування та рахунку.

Санкцією частини першої статті 483 МК України встановлено, що за вчинення правопорушення передбаченого диспозицією даної норми, тягне за собою накладення штрафу в розмірі 100 відсотків вартості товарів безпосередніх предметів порушення митних правил з конфіскацією цих товарів, а також товарів, транспортних засобів із спеціально виготовленими сховищами (тайниками), що використовувалися для переміщення товарів безпосередніх предметів порушення митних правил через митний кордон України.

Тому, при розгляді справ про порушення митних правил, передбаченого статті 483 МК України, та вирішенні питання про строк накладення адміністративного стягнення необхідно з`ясовувати питання про день, коли було виявлено правопорушення.

За змістом пункту 3 частини першої статті 491 МК України вказане правопорушення може бути виявлено посадовими особами митниці безпосередньо (під час переміщення через митний кордон чи митного оформлення товарів, тощо) або ж внаслідок офіційного письмового повідомлення про вчинення порушення митних правил, отриманого від митних та правоохоронних органів іноземних держав, а також від міжнародних організацій.

На час вчинення ОСОБА_1 порушення митних правил частина друга статті 467 МК України діяла в редакції Закону № 5288-VІ від 18 вересня 2012 року, якою передбачено, що справи про порушення митних правил розглядаються судами (суддями), адміністративне стягнення за порушення митних правил може бути накладено не пізніше, ніж через шість місяців з дня вчинення правопорушення, а в разі розгляду судами (суддями) справ про триваючі порушення митних правил, у тому числі передбачені статтями 469, 477 485 цього Кодексу, не пізніше, ніж через шість місяців з дня виявлення цих порушень, яка і підлягає застосуванню в даній адміністративній справі.

Законом України «Про внесення змін до Митного Кодексу України та деяких інших законодавчих актів України щодо ввезення транспортних засобів на митну територію України» № 2612-VIII від 08 листопада 2018 року частину другу статті 467 МК України виключено, а частину першу статті 467 викладено у наступній редакції: «Якщо справи про порушення митних правил відповідно до статті 522 цього Кодексу розглядаються органами доходів і зборів або судами (суддями), адміністративне стягнення за порушення митних правил може бути накладено не пізніше ніж через шість місяців з дня виявлення правопорушення. Строк накладення адміністративних стягнень у справах про порушення митних правил зупиняється на час розгляду таких справ судом».

Порушення митних правил ОСОБА_1 виявлено Подільською митницею Державної митної служби України 29 квітня 2020 року а тому з 29 квітня 2020 року розпочався перебіг шестимісячного строку для притягнення до відповідальності.

Адміністративна справа до суду першої інстанції надійшла 05 серпня 2020 року, тобто в межах шестимісячного строку.

Частиною третьою статті 9 Кодексу України про адміністративні правопорушення (далі КУпАП) встановлено, що провадження в справах про адміністративні правопорушення ведеться на підставі закону, що діє під час і за місцем розгляду справи про правопорушення.

Відповідно до частини першої статті 467 МК України строк накладення адміністративних стягнень у справах про порушення митних правил зупиняється на час розгляду таких справ судом.

Ця норма є нормою процесуального права, яка регулює саме розгляд справ про порушення митних правил і не встановлює, змінює чи скасовує відповідальність особи, а тому посилання суду першої інстанції на положення статті 58 Конституції України та застосування ним під час розгляду справи положень процесуального законодавства, які втратили чинність, є помилковими.

Саме задля унеможливлення уникнення відповідальності особами, які вчинили порушення митних правил, зокрема шляхом зловживання своїми процесуальними правами (як у даному випадку) законодавець і передбачив можливість зупинення (а не його продовження чи збільшення) строку накладення адміністративного стягнення на час розгляду справи судом.

Отже, справа про порушення митних правил, зокрема передбачене статтею 483 МК України, підлягає закриттю з підстав закінчення строку накладення адміністративного стягнення лише у випадку, якщо вона надійшла до суду пізніше ніж через 6 місяців з дня виявлення такого порушення службовими особами Державної митної служби, незалежно від часу, коли таке порушення було вчинено.

Таким чином, оскільки строк накладення адміністративного стягнення за вчинення ОСОБА_1 правопорушення, передбаченого частиною першою статті 483 МК України, не закінчився, то суд першої інстанції не мав підстав для закриття провадження у справі з цих підстав, а тому постанову суду першої інстанції необхідно скасувати та прийняти нову про визнання ОСОБА_1 винним у вчиненні правопорушення, передбаченого частиною першою статті 483 МК України, та застосувати до нього стягнення у виді штрафу у розмірі 208069 грн 28 к., що становить 100 відсотків вартості товару безпосереднього предмету порушення митних правил, а також конфіскувати безпосередній предмет порушення митних правил автомобіль марки «VOLKSWAGEN», модель «PASSAT», номер кузова НОМЕР_1 .

Керуючись статтею 294 Кодексу України про адміністративні правопорушення, апеляційний суд,

п о с т а н о в и в :

Апеляційну скаргу Подільської митниці Державної митної служби України задовольнити.

Постанову Вінницького міського суду Вінницької області від 11 листопада 2020 року скасувати.

Визнати ОСОБА_1 винним у вчиненні правопорушення, передбаченого частиною першою статті 483 Митного кодексу України та застосувати до нього стягнення у виді штрафу у розмірі 208069 (двісті вісім тисяч шістдесят дев`ять) грн 28 к., що становить 100 відсотків вартості товару безпосереднього предмету порушення митних правил, а також конфіскувати безпосередній предмет порушення митних правил автомобіль марки «VOLKSWAGEN», модель «PASSAT», номер кузова НОМЕР_1 .

Постанова набирає законної сили негайно після її винесення, є остаточною і оскарженню не підлягає.

Суддя О. С. Панасюк