Справа № 375/908/21
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

24.09.2021 м. Біла Церква

Суддя Білоцерківського міськрайонного суду Київської області Ларіна О.В., розглянувши матеріали справи про адміністративне правопорушення, які надійшли з Київського апеляційного суду про притягнення до адміністративної відповідальності відносно:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, який працював депутатом Шкарівської сільської ради Рокитнянського району Київської області, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 ,

у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 172-6 Кодексу України про адміністративні правопорушення,

за участю: прокурора Білоцерківської окружної прокуратури Київської області: Данилюка В.М.,

особи, яка притягується до відповідальності: ОСОБА_1 ,

У С Т А Н О В И В :

Згідно з протоколом про адміністративне правопорушення, пов`язаного з корупцією, № 612 від 30.07.2021 вбачається, що ОСОБА_1 обіймаючи з 25.10.2015 посаду депутата Шкарівської сільської ради Рокитнянського району Київської області, будучи суб`єктом відповідальності за адміністративні правопорушення пов`язані з корупцією, відповідно до п.п. «б» п. 1 ч. 1 ст. 3 Закону України «Про запобігання корупції», несвоєчасно, без поважних причин, після встановленого періоду, а саме з 01.01.2020 по 01.06.2020, подав 08.06.2021 на офіційний сайт Національного агентства з питань запобігання корупції щорічну декларацію особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування за 2019 рік, чим порушив вимоги ст. 45 ч. 1 Закону України «Про запобігання корупції», за що встановлено адміністративну відповідальністьза ст. 172-6 ч. 1 Кодексу України про адміністративні правопорушення.

В судовому засіданні особа, яка притягується до адміністративної відповідальності, ОСОБА_1 пояснив, що подав декларацію особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування за 2019 рік - 08.06.2021.

Прокурор обставини, викладені у протоколі про вчинення адміністративного правопорушення підтримав, зазначив про наявність в діях ОСОБА_1 ознак діянь, передбачених ч. 1 ст. 172-6 КУпАП, вважав можливим застосувати адміністративне стягнення щодо ОСОБА_1 у виді штрафу в мінімальному розмірі в межах санкції, передбаченої ч. 1 ст. 172-6 КУпАП в розмірі 50 (п`ятдесяти) неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Вислухавши пояснення учасників судового провадження, дослідивши матеріали справи, приходжу до наступних висновків.

Відповідно до ч. 1 ст. 45 Закону України «Про запобігання корупції» від 14.10.2014 № 1700-VІІ (далі а текстом - Закон № 1700-VІІ), особи, зазначені у пункті 1, підпунктах "а" і "в" пункту 2 та пункту 5 частини першої статті 3 цього Закону, зобов`язані щорічно до 1 квітня подавати шляхом заповнення на офіційному веб-сайті Національного агентства декларацію особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, за минулий рік за формою, що визначається Національним агентством.

Згідно Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на запобіганню виникнення і поширенню корона вірусної хвороби» від 17.03.2020, декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, подаються у 2020 році до 01.06.2020.

Рішенням Шкарівської сільської ради Рокитнянського району Київської області від 02.11.2015, за гр. ОСОБА_1 визнано повноваження депутата Шкарівської сільської ради Рокитнянського району Київської області, обраного 25.10.2015.

В розумінні підпункту «б» пункту 1 частині 1 статі 3 Закону № 1700-VІІ, ОСОБА_1 є особою, на яку поширюється дія Закону № 1700-VІІ, у зв`язку із чим, враховуючи зміни, внесені до Закону № 1700-VІІ 17.03.2020, останній був зобов`язаний подати щорічну декларацію особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування за 2019 рік, шляхом заповнення електронної форми відповідного документа на веб-сайті Національного агентства з питань запобігання корупції до 00 год. 00 хв.01.06.2020.

Відповідно до публічно доступної інформації, оприлюдненої на офіційному сайті НАЗК, щорічну декларацію за 2019 рік ОСОБА_1 подав 08.06.2021 о 18.23 год.

З матеріалів справи вбачається, що протокол про адміністративне правопорушення, пов`язаний з корупцією, № 612, складений 30.07.2021 відносно ОСОБА_1 оперуповноваженим 1-го сектору (протидії корупції) Управління стратегічних розслідувань в м. Києві Департаменту стратегічних розслідувань Національної поліції України Ототюком Максимом. До протоколу додані наступні матеріали: рапорт оперуповноваженого 1-го сектору (протидії корупції) Управління стратегічних розслідувань в м. Києві Департаменту стратегічних розслідувань Національної поліції України Ототюк Максима, скірншот результатів пошуку - роздруківка з Єдиного державного реєстру декларацій, пояснення ОСОБА_1 від 10.06.2020 відібрані оперуповноваженим Ототюком Максимом, копія паспорту ОСОБА_1 , копія рішення Шкарівської сільської ради Рокитнянського району Київської області від 02.11.2015, копія листа Національного агентства з питань запобігання корупції (без номеру та дати), копія положення про Управління стратегічних розслідувань в Київській області Департаменту стратегічних розслідувань Національної поліції України №17 від 06.11.2019.

Згідно з положеннями ст. 4 Закону України «Про запобігання корупції», Національне агентство з питань запобігання корупції (далі НАЗК) є спеціально уповноваженим суб`єктом у сфері протидії корупції та центральним органом виконавчої влади зі спеціальним статусом, який забезпечує формування та реалізує державну антикорупційну політику.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 48 Закону України «Про запобігання корупції», НАЗК, серед іншого, проводить щодо декларацій, поданих суб`єктами декларування, такий вид контролю, як щодо своєчасності подання.

Порядок встановлення своєчасності подання декларацій визначений положеннями ст. 49 Закону України «Про запобігання корупції». Так, юридичні особи публічного права зобов`язані перевіряти факт подання суб`єктами декларування, які в них працюють відповідно до цього Закону декларацій та повідомляти НАЗК про випадки неподання чи несвоєчасного подання таких декларацій у визначеному ним порядку.

Якщо за результатами контролю встановлено, що суб`єкт декларування не подав декларацію, НАЗК письмово повідомляє такого суб`єкта про факт неподання декларації і одночасно письмово повідомляє про факт неподання декларації спеціально уповноваженим суб`єктам у сфері протидії корупції, а також керівнику юридичної особи публічного права про факт неподання декларації суб`єктом декларування.

Крім того, механізм проведення НАЗК контролю визначений рішенням НАЗК № 56 від 10.02.2017, яким затверджено «Порядок проведення контролю та повної перевірки декларацій особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування» (зареєстрований в Міністерстві юстиції України 13.02.2017 за № 201/30069).

Викладені вище норми законодавства дають підстави для висновку, що порядком перед початком перевірки щодо адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 172-6 КУпАП, є здійснення НАЗК контролю щодо своєчасності подання декларації суб`єктом декларування, встановлення за результатами такої перевірки факту порушення антикорупційного законодавства, а також відображення цього факту у відповідному рішенні НАЗК.

Таким чином, початку перевірки органом Національної поліції, збиранню ним доказів і складенню протоколу про адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією, повинно передувати отримання у встановленому законом порядку висновків НАЗК як єдиного суб`єкта, уповноваженого державою на здійснення контролю щодо своєчасності подання декларації суб`єктом декларування.

Так сама позиція апеляційного суду цілком відповідає висновкам Верховного Касаційного адміністративного суду, що викладені в Постанові від 11.12.2019 (Справа №П/811/593/17, провадження №К/990126138/18).

Так, Верховний суд звертає увагу насамперед на те, що контроль за своєчасністю подання декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, а також перевірка достовірності і повноти відомостей, зазначених суб`єктом декларування у декларації належить до виключної компетенції НАЗК. Тобто, якщо НАЗК встановить факт несвоєчасного подання чи неподання декларацій або повідомлення про зміни у майновому стані особою, яка в розумінні Закону № 1700-VIII є суб`єктом декларування і в якої виник обов`язок подати таку декларацію чи повідомлення, то лише висновок цього органу може бути підставою для притягнення такої особи до юридичної відповідальності за порушення вимог законодавства у сфері запобігання корупції.

В протоколі про адміністративне правопорушення щодо ОСОБА_1 та в доданих до протоколу документах відсутня інформація з приводу того, чи був дотриманий визначений положеннями ст. 49 Закону України «Про запобігання корупції» порядок встановлення своєчасності подання декларації суб`єкта декларування, який припинив діяльність, пов`язану з виконанням функцій держави або місцевого самоврядування ОСОБА_1 за 2019 рік до початку проведення перевірки і збирання доказів органом Національної поліції. Відсутня інформація, чи проводився такий контроль НАЗК взагалі.

Крім того, відсутня будь-яка інформація, документи, копія Декларації або витяг з неї, інші документи щодо ОСОБА_1 , які б були складені НАЗК або були отримані від цього органу.

Наявний у матеріалах справи скірншот результатів пошуку (а.с.10), який не завірений належним чином, не може вважатися належним доказом відповідно до положень ст. 251 КУпАП.

Суддя звертає увагу також і на ту обставину, що до функцій Управління стратегічних розслідувань в Київській області Департаменту стратегічних розслідувань Національної поліції України, зокрема, відносено: здійснення моніторингу та аналізу стану дотримання антикорупційного законодавства особами, на яких поширюється дія Закону України «Про запобігання корупції»; збирання доказів та складання в межах компетенції протоколів про правопорушення, пов`язані з корупцією, при цьому, аналіз положень Закону України «Про Національну поліцію України» свідчить про те, що до повноважень та завдань Національної поліції України не входить здійснення антикорупційної політики.

Разом з тим, суддя звертає увагу, що сам факт несвоєчасного подання декларації не може свідчити про наявність складу адміністративного правопорушення. Адміністративна відповідальність за несвоєчасне подання декларацій настає лише у разі подання її з порушенням встановлених строків без поважних причин. Такий факт може бути встановлений лише після проведення відповідної перевірки.

Тобто, всі обов`язкові дії по проведенню контролю та перевірки, у тому числі після встановлення, що суб`єкт декларування несвоєчасно подав декларацію чи не повідомив про суттєві зміни в майновому стані, уповноважені здійснювати виключно працівники НАЗК, у тому числі на підставі листа отримати пояснення від такої особи і вирішувати питання щодо її притягнення до відповідальності. А органи Національної поліції позбавлені контролюючої функції.

За вказаних обставин, враховуючи, що зібрані по справі докази отримані без дотримання Порядку проведення контролю та повної перевірки декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, приходжу до висновку про необхідність закриття провадження у справі за відсутності в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, відповідно до вимог п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП.

Статтею 40-1 КУпАП визначено, що судовий збір у провадженні у справі про адміністративне правопорушення у разі винесення судом (суддею) постанови про накладення адміністративного стягнення сплачується особою, на яку накладено таке стягнення.

Враховуючи, що на ОСОБА_1 адміністративне стягнення не може бути накладене за відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення, судовий збір у провадженні за даною справою також не підлягає стягненню з останнього.

На підставі викладеного, керуючись ч. 1 ст. 172-6 КУпАП, статтями 221, 245, 247, 266, 283, 284 КУпАП, суддя,

П О С Т А Н О В И В :

Провадження по справі відносно ОСОБА_1 за відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 172-6 КУпАП - закрити.

Постанова судді у справі про адміністративне правопорушення може бути оскаржена протягом десяти днів з дня винесення постанови особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником, а також прокурором у випадках, передбачених частиною п`ятою статті 7 та частиною першою статті 287 КУпАП.

Апеляційна скарга подається до Київського апеляційного суду через Білоцерківський міськрайонний суд Київської області.

СуддяО. В. Ларіна