Справа 305/378/21
Номер провадження № 3/305/145/21
ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
12.03.2021 року. Рахівський районний суд Закарптської області в складі:
головуючого судді - Ємчук В.Е.
з участю: секретаря судового засідання - Шемота М.І.
прокурора - Чічака І.Я.
особи, що притягається до адміністративної відповідальності - ОСОБА_1
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Рахів матеріали, які надійшли від Департаменту стратегічних розслідувань управління стратегічних розслідувань в Закарпатській області про притягнення до адміністративної відповідальності
громадянина України, мешканця
АДРЕСА_1 , одруженого, на утриманні має троє неповнолітніх дітей, з середньою освітою, військовозобов`язаного, лісника Білотисянського лістинцтва ДП "Рахівське лісове дослідне господарство",-
за ч.1 ст. 172-6 Кодексу України про адміністративні правопорушення,
На розгляд Рахівського районного суду Закарпатської області надійшли матеріали про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за вчинення адміністративного правопорушення передбаченого ч. 1 ст. 172-6 Кодексу України про адміністративні правопорушення.
В суді ОСОБА_1 вину свою у вчиненні правопорушення повністю визнав. Пояснив, що правопорушення допустив з власної необачності. У вчиненому розкаявся, просив суворо його не карати.
Прокурор, Чічак І.Я. в судовому засіданні протокол про адміністративне правопорушення, складений відносно ОСОБА_1 за ч. 1 ст. 172-6 КУпАП підтримав у повному обсязі, зазначив, що в його діях наявний склад адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 172-6 КУпАП. Тому просив притягнути ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності та піддати адміністративному стягненню, встановленому за даний вид порушення в межах санкції ч. 1 ст. 172-6 КУпАП.
Заслухавши думку прокурора Чічака І.Я., пояснення особи яка притягається до адміністративної відповідальності, дослідивши в повному обсязі докази, у їх сукупності, суд приходить до наступного висновку.
Згідно з вимогами ст. 245 КУпАП, завданням провадження у справах про адміністративні правопорушення є всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її у точній відповідності із законом та забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.
Відповідно до положень ст. 278 КУпАП, посадовою особою при підготовці до розгляду справи про адміністративне правопорушення, серед інших питань, вирішуються питання чи правильно складено протокол та інші матеріали справи про адміністративне правопорушення.
Статтею 1 Закону встановлено, що суб`єкти декларування це особи, зазначені у пункті 1, підпунктах "а" і "в" пункту 2, пункті 4 частини першої статті 3 цього Закону, інші особи, які зобов`язані подавати декларацію відповідно до цього Закону.
Відповідно до ч. 2 ст.45 Закону України «Про запобігання корупції» особи, зазначені у пункті 1 підпунктах "а" і "в" пункту 2. пункті 5 частини першої статті З цього Закону, які припиняють діяльність, пов`язану з виконанням функцій держави або місцевого самоврядування, подають декларацію особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, за період, не охоплений раніше поданими деклараціями. Особи, які припинили діяльність, пов`язану з виконанням функцій держави або місцевого самоврядування, або іншу діяльність зазначену у нідпунктах "а" і "в" пункту 2, пункті 5 частини першої статті 3, зобов`язані наступного року після припинення діяльності подавати в установленому частиною першою цієї статті порядку декларацію особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, за минулий рік.
Відповідно до пункту 5 ч.1 ст. 12 Закону України «Про запобігання корупції» Національне агентство з питань запобігання корупції з метою виконання покладених на нього повноважень має право приймати з питань, що належать до його компетенції, обов`язкові для виконання нормативно-правові акти; ч.5 ст. 12 Закон) України «Про запобігання корупції» нормативно-правові акти Національного агентства підлягають державній реєстрації Міністерством юстиції України та включаються до Єдиного державного реєстру нормативно-правових актів. Нормативно-правові акти Національного агентства після включення до Єдиного державного реєстру нормативно-правових актів опубліковуються державною мовою в офіційних друкованих виданнях. Нормативно-правові акти Національного агентства, які пройшли державну реєстрацію, набирають чинності з дня офіційного опублікування, якщо інше не передбачено самими актами, але не раніше дня офіційного опублікування.
Таким чином, ОСОБА_1 є суб`єктом відповідальності за корупційне правопорушення, відповідно до підпункту «в» пункту 1 частини 1 статті 3 Закону України «Про запобігання корупції».
Встановлено, що відповідно наказу директора ДП «Рахівське лісове дослідне господарство» ОСОБА_2 від 10.07.2019 №139-К, переведено ОСОБА_1 , майстра лісу Білотисянського лісництва, лісником на Білотисянське лісництво з 11.07.2019.
Таким чином, ОСОБА_1 , як особа, що припинила діяльність пов`язану з виконанням функцій, був зобов`язаний наступного року після припинення діяльності подати в установленому порядку декларацію особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, за минулий рік.
Згідно інформації отриманої з офіційного веб-сайту Національного агентства з питань запобігання корупції встановлено, що ОСОБА_1 подав декларацію за 2019 рік в інформаційно-телекомунікаційній системі «Єдиний державний реєстр декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування» 03.06.2020.
Таким чином, в період з 01.01.2020 до 01.06.2020 усвідомлюючи обов`язок подання щорічної декларації за 2019 рік, ОСОБА_1 мав можливість подати щорічну декларацію за 2019 рік особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, але подав її успішно лише 03.06.2020 року, тобто несвоєчасно та без поважних причин.
Об`єктивних причин щодо несвоєчасності подання та оприлюднення зазначеної декларації на офіційному веб-сайті Національного агентства з питань запобігання корупції не встановлено.
Одним з основоположних принципів діяльності із запобігання і протидії корупції є невідворотність відповідальності за вчинення корупційних правопорушень, оскільки ці правопорушення несуть негативні наслідки, які можуть виявитися у підриві авторитету органу виконавчої влади та зашкодити суспільним інтересам, то таке правопорушення не може бути визнане, як малозначне.
Крім визнання винуватості, винність ОСОБА_1 підтверджується матеріалами справи, а саме: протоколом про адміністративне правопорушення №94 від 26.02.2021, рапортом ст. оперуповноваженого сектору УСР в Закарпатській області Департаменту стратегічних розслідувань НПУ майора поліції Б.Бойко від 03.02.2021, повідомленням національного агенства про факт неподання чи несвоєчасного подання декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування від 10.06.2020 за № 01-12/204, витягом з наказу від 10.07.2019 № 139-К, Державного агенства лісових ресурсів України Закарпатське обласне управління лісового та мисливського господарства ДП "Рахівське лісове дослідне господарство" про переведення ОСОБА_1 майстра лісу Білотисянського лісництва, лісником на Білотисянське лісництво з 11.07.2019 та особистим поясненням ОСОБА_1 .
Диспозиція ч. 1 ст. 172-6 КУпАП визначає склад адміністративного правопорушення, що полягає у несвоєчасному поданні без поважних причин декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування.
На підставі вище викладеного, вважаю що в діях ОСОБА_1 наявні ознаки адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 172 - 6 КУпАП.
Згідно зі ст. 33 КУпАП, при накладенні стягнення, враховується характер вчиненого правопорушення, особа порушника, ступінь його вини, майновий стан, обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, а тому, суд бере до уваги, що ОСОБА_1 вперше притягується до адміністративної відповідальності, вину свою визнав, розкаявся у вчиненому, просив суд суворо його не карати. Обтяжуючих відповідальність обставин в суді не встановлено.
З огляду на викладене, суд вважає за доцільне накласти на ОСОБА_1 адміністративне стягнення у вигляді штрафу у розмірі 50 (п`ятдесяти) неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 850 (вісімсот п`ятдесят) гривень, оскільки саме таке стягнення, буде необхідним та достатнім для громадянина ОСОБА_1 та зможе запобігти вчиненню ним подібних адміністративних правопорушень у майбутньому.
Відповідно до ст.40-1 КУпАП особа, на яку накладено адміністративне стягнення, сплачує судовий збір у розмірі, визначеному п.5 ч.2 ст.4 Закону України «Про судовий збір».
Згідно ч. 4 ст. 15 ЗУ "Про виконавче провадження" за рішеннями про стягнення в дохід держави коштів або вчинення інших дій на користь чи в інтересах держави, прийнятими у справах про адміністративні правопорушення, та за рішеннями, прийнятими у кримінальних провадженнях, стягувачем виступає державний орган, який прийняв відповідне рішення або за матеріалами якого судом прийнято відповідне рішення. За рішеннями про стягнення судового збору, про накладення штрафу (як засобу процесуального примусу) стягувачем є Державна судова адміністрація України.
Таким чином, із ОСОБА_1 , на користь Державної судової адміністрації України слід стягнути судовий збір в сумі 454 гривні.
Керуючись ст.ст. 40-1, 283, 284 КУпАП,
ОСОБА_1 визнати винуватим у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 172-6 КУпАП та накласти на нього адміністративне стягнення у вигляді штрафу у розмірі 50 (п`ятдесяти) неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 850 (вісімсот п`ятдесят) гривень.
Роз`яснити ОСОБА_1 що відповідно до ч.1 ст. 307, ст.308 КУпАП штраф має бути сплачений нею не пізніше, як через п`ятнадцять днів з дня вручення їй постанови про накладення штрафу, а в разі оскарження такої постанови - не пізніш як через п`ятнадцять днів з дня повідомлення про залишення скарги без задоволення.
У разі несплати, штрафу у строк, установлений частиною першою статті 307 цього Кодексу, постанова про накладення штрафу надсилається для примусового виконання до органу державної виконавчої служби за місцем проживання порушника, роботи або за місцезнаходженням його майна в порядку, встановленому законом. У порядку примусового виконання постанови про стягнення штрафу за вчинення адміністративного правопорушення з правопорушника стягується подвійний розмір штрафу та витрати на облік зазначених правопорушень.
На постанову може бути подана апеляційна скарга в судову палату з кримінальних справ Закарпатського апеляційного суду через Рахівський районний суд Закарпатської області, протягом 10 днів з моменту її винесення.
Суддя: Ємчук В.Е.