Єдиний унікальний номер 725/6054/21
Номер провадження 3/725/3521/21
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

06.10.2021 Суддя Першотравневого районного суду м.Чернівці Стоцька Л. А., за участю ОСОБА_1 , захисника Задорожного С. Д., прокурора Кукурудзяк В.С., розглянувши справу про адміністративне правопорушення, яка надійшла від Управління стратегічних розслідувань в Чернівецькій області про притягнення до адміністративної відповідальності за ч. 1 ст. 172-7 КпАП України ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , працюючого лікарем ОКНП «Чернівецька обласна клінічна лікарня», проживаючого: АДРЕСА_1 , -

ВСТАНОВИВ:

До Першотравневого районного суду м. Чернівці надійшла справа про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 за ч. 1ст. 172-7 КУпАП.

Як вбачається з протоколу про адміністративне правопорушення №278 від 10.09.2021 року, ОСОБА_1 на час призначення ОСОБА_2 на посаду в.о. завідувача хірургічного відділення ОКНП «Чернівецька обласна клінічна лікарня», начальника хірургічного підрозділу ОКНП «Чернівецька обласна клінічна лікарня», медичного директора з хірургічної роботи апарату управління ОКНП «Чернівецька обласна клінічна лікарня» існував приватний інтерес, що впливав на об`єктивність та неупередженість прийняття рішень, тобто реальний конфлікт інтересів в даному випадку полягає в тому, що приватний інтерес ОСОБА_1 у вигляді бажання бути призначеним на посаду генерального директора ОКНП «Чернівецька обласна клінічна лікарня» реально зіткнувся з його службовими повноваженнями в ході поетапного призначення ОСОБА_2 на керівні посади в ОКНП «Чернівецька обласна клінічна лікарня».

Таким чином, ОСОБА_1 , будучи виконувачем обов`язків генерального директора обласного комунального некомерційного підприємства «Чернівецька обласна клінічна лікарня», відповідно до п. п. «а», п.2 ч. 1 ст. 3 Закону України «Про запобігання корупції», є суб`єктом на якого поширюється дія зазначеного закону, всупереч вимогам ч. 1 ст. 28 вказаного закону не повідомив про наявність в його діях реального конфлікту інтересів, чим порушив вимоги п. 2 ч. 1 ст. 28 Закону України «Про запобігання корупції» та вчинив адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією, передбачене ч.1 ст. 172-7 КУпАП.

Прокурор в судовому засіданні просив визнати ОСОБА_1 винним за ч. 1 ст. 172-7 КУпАП, оскільки зібраними матеріалами та протоколами зокрема, підтверджується вина ОСОБА_1 підтверджується існування реального конфлікту інтересів та приватного інтересу ОСОБА_1 , призначаючи ОСОБА_2 на керівні посади та просуваючи по кар`єрній драбині. Окрім того, зазначила, що строки накладення стягнення не пройшли, оскільки заява ОСОБА_3 подана влітку, а з моменту вчинення не пройшло двох років. Також просила рахувати строк від дня складення протоколу, оскільки на час його складення були зібрані всі матеріали та встановлені всі обставини правопорушення.

ОСОБА_1 у судовому засіданні вину не визнав та суду пояснив, що на момент проведення конкурсу вжив всіх заходів щодо недопущення реального конфлікту інтересів, а а прийняття наказів від 29.01.2020р. , 01.04.2020 р. та 30.06.2021 р. було здійснено не в умовах реального конфлікту. Зазначив, що був би ОСОБА_2 головою конкурсної комісії чи ні, його призначення є адекватним і правильним рішенням, тим паче він був директором. Також зазначив, що протоколи на території лікарні в присутності понятих відносно нього не складалися, оскільки в цей час він перебував на своєму робочому місці, так як працює на даний час гінекологом та веде прийом з 09 год.00 хв. по 14 год. 30 хв., а за відсутність на робочому місці мала б скластися доповідна записка, однак така відсутня. Також вказав, що ОСОБА_2 як члена конкурсної комісії було обрано на зборах трудового колективу. Окрім того, на момент коли був конкурсантом і зазначав в листі про відсутність конфлікту інтересів, не пам`ятає чи вже призначив ОСОБА_2 на посаду. Також відомо, що рішення конкурсної комісії скасоване.

Захисник ОСОБА_1 Задорожний С.Д. суду показав, що в порушення вимог законодавства протоколи про адміністративне правопорушення були складені за відсутності ОСОБА_1 , його не ознайомлено з правами та обов`язками, не надано можливість надати пояснення по даним фактам. Окрім того, інкриміноване правопорушення ОСОБА_1 не знайшло свого підтвердження, оскільки членів комісії обирали на загальних зборах трудового колективу, утворювався склад комісії розпорядженням в.о. голови Чернівецької обласної ради, окрім того, на виконання листа Управління СБУ в Чернівецькій області було звільнено ОСОБА_2 із займаної посади в. о. завідувача хірургічного відділення ОКНП «Чернівецька обласна клінічна лікарня», тобто вжито заходи з врегулювання потенційного чи можливого реального конфлікту інтересів. Також, рішення комісії приймається колегіально та ОСОБА_1 жодним чином не міг вплинути на рішення комісії, оскільки воно було одноголосним, а тому прокурором не доведено умислу ОСОБА_1 . Також, рішення в. о. генерального директора ОКНП «Чернівецька обласна клінічна лікарня» від 29.01.2020 р., 01.04.2020 р. та 30.06.2021 р. не були прийняті в умовах реального конфлікту інтересів, оскільки на час їх прийняття рішення конкурсної комісії було прийняте та не було ні потенційного, ні реального конфлікту інтересів, які би вплинули на прийняття рішення конкурсною комісією. Окрім того, зазначив, що на даний час ОСОБА_2 перебуває на посаді медичного директора, що свідчить про його професіоналізм та те, що і на даний час відсутні інші належні кандидатури. Також пропущений строк давності з моменту вчинення правопорушення. На підставі вищевикладеного, просив закрити провадження у справах про адміністративні правопорушення у зв`язку із відсутністю в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення.

Заслухавши пояснення ОСОБА_1 , захисника та прокурора, дослідивши письмові докази у справі, суд приходить до наступних висновків.

Так, відповідно до положень ст. 245 КУпАП, завданням провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності із законом, забезпечення виконання винесеної постанови, також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

Статтею 280 КУпАП визначено, що орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Згідно ст. 251 КУпАП доказами по справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку посадова особа встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Положеннями КУпАП визначено, що протокол про адміністративне правопорушення, пояснення особи, свідків, висновок експерта, тощо, є документами, що офіційно засвідчують подію адміністративного правопорушення і, відповідно до ст. 251 КУпАП, є джерелами доказів, на основі яких ґрунтується повне, всебічне і об`єктивне з`ясування обставин справи та правильне її вирішення. Протокол про адміністративне правопорушення складається відповідно до ст. ст. 254-256 КУпАП.

За змістом положень ст. 1 Закону України «Про запобігання корупції» потенційний конфлікт інтересів - це наявність у особи приватного інтересу у сфері, в якій вона виконує свої службові чи представницькі повноваження, що може вплинути на об`єктивність чи неупередженість прийняття нею рішень, або на вчинення чи невчинення дій під час виконання зазначених повноважень;

реальний конфлікт інтересів - це суперечність між приватним інтересом особи та її службовими чи представницькими повноваженнями, що впливає на об`єктивність або неупередженість прийняття рішень, або на вчинення чи невчинення дій під час виконання зазначених повноважень;

приватний інтерес - це будь-який майновий чи немайновий інтерес особи, у тому числі зумовлений особистими, сімейними, дружніми чи іншими позаслужбовими стосунками з фізичними чи юридичними особами, у тому числі ті, що виникають у зв`язку з членством або діяльністю в громадських, політичних, релігійних чи інших організаціях.

За змістом підпункту «А» пункту 1 частини 1 статті 3 Закону України «Про запобігання корупції», суб`єктами, на яких поширюється дія цього Закону, є посадові особи юридичних осіб публічного права, які не зазначені у пункті 1 частини першої цієї статті.

Пунктом 4 ч. 1 ст. 1 Закону визначено, що корупційним правопорушенням є діяння, що містить ознаки корупції, вчинене особою, зазначеною у частині першій статті 3 цього Закону, за яке законом встановлено кримінальну, дисциплінарну та/або цивільно-правову відповідальність.

Відповідно до п.1, п.2, п.3 ч.1 ст. 28 вказаного Закону, особи, зазначені у пунктах 1, 2 частини першої статті 3 цього Закону, зобов`язані, зокрема: вживати заходів щодо недопущення виникнення реального, потенційного конфлікту інтересів; повідомляти не пізніше наступного робочого дня з моменту, коли особа дізналася чи повинна була дізнатися про наявність у неї реального чи потенційного конфлікту інтересів безпосереднього керівника; не вчиняти дій та не приймати рішень в умовах реального конфлікту інтересів.

Відповідно до листа Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ № 223-943/0/4-17 від 22.05.2017 року «Щодо притягнення до адміністративної відповідальності за окремі правопорушення, пов`язані з корупцією» аналіз термінів «потенційний інтерес» та «реальний інтерес», які містяться у ст. 1 Закону, дає можливість констатувати, що потенційний конфлікт інтересів відрізняється від реального тим, що при потенційному конфлікті встановлюється лише наявність, існування приватного інтересу особи, що може вплинути на об`єктивність чи неупередженість прийняття нею рішень, тоді як при реальному конфлікті інтересів існуюча суперечність між наявним приватним інтересом особи та її службовими чи представницькими повноваженнями безпосередньо впливає (вплинула) на об`єктивність або неупередженість прийняття рішень, або на вчинення чи не вчинення дій під час виконання вказаних повноважень. Крім того, це також визначає ступінь впливу цієї суперечності на прийняття рішення чи вчинення дії, який повинен мати об`єктивний вираз, а також часовий взаємозв`язок між прийняттям рішення та наявністю певних ознак, що мають місце при цьому. Тобто для встановлення факту реального конфлікту інтересів недостатньо констатувати існування приватного інтересу, який потенційно може вплинути на об`єктивність або неупередженість прийняття рішень, а слід безпосередньо встановити, що приватний інтерес наявний, він суперечить службовим чи представницьким повноваженням, така суперечність не може вплинути, а реально впливає на об`єктивність чи неупередженість прийняття рішень чи вчинення дій.

Як було встановлено судом, 05.11.2019 р. заступником голови Чернівецької обласної ради Маковецькою І. С. винесено розпорядження про призначення ОСОБА_1 на посаду в. о. генерального директора ОКНП «Чернівецька обласна клінічна лікарня».

20.01.2020 р. головою Чернівецької обласної ради І. Мунтяном винесено розпорядження №35 «Про оголошення конкурсу та початок формування конкурсної комісії на заміщення вакантної посади керівника ОКНП «Чернівецька обласна клінічна лікарня», яким оголошено про проведення конкурсу на зайняття вакантної посади ОКНП «Чернівецька обласна клінічна лікарня» (а.с.95-96)

24.01.2020 р. зборами трудового колективу, а саме 67 особами, обрано дві кандидатури представників трудового колективу від ОКНП «Чернівецька обласна клінічна лікарня» для включення до конкурсної комісії з проведення конкурсу на зайняття посади генерального директора ОКНП «Чернівецька обласна клінічна лікарня», а саме ОСОБА_2 та ОСОБА_4 , про що листом від 27.01.2020 р. №143 в. о. генерального директора ОКНП «Чернівецька обласна клінічна лікарня» ОСОБА_1 повідомлено Чернівецьку обласну раду (а.с. 46, 99)

В подальшому, 07.02.2020р. в. о. голови Чернівецької обласної ради ОСОБА_5 винесено розпорядження №95 «Про утворення конкурсної комісії з проведення конкурсу на зайняття посади генерального директора ОКНП «Чернівецька обласна клінічна лікарня», відповідно до якого створено конкурсну комісію та обрано головою вказаної конкурсної комісії ОСОБА_2 (а.с.100).

Так, 29.01.2020 р. наказом №15-К в.о. генерального директора ОКНП «Чернівецька обласна клінічна лікарня» ОСОБА_1 призначено на посаду в. о. завідувача хірургічного відділення ОКНП «Чернівецька обласна клінічна лікарня» ОСОБА_2 (а.с.27)

13.03.2020 р. на адресу ОКНП «Чернівецька обласна клінічна лікарня» надійшов лист Управління Служби безпеки України в Чернівецькій області щодо наявності потенційного та реального конфлікту інтересів у голови конкурсної комісії з проведення вищевказаного конкурсу та щодо вжиття заходів щодо недопущення виникнення реального чи потенційного конфлікту інтересів та після чого, цього ж дня, 13.03.2020р. наказом №39-К ОСОБА_2 було звільнено від виконання обов`язків завідувача хірургічного відділення ОКНП «Чернівецька обласна клінічна лікарня». Листом від 13.03.2020 р. №459 в.о. генерального директора ОКНП «Чернівецька обласна клінічна лікарня» ОСОБА_1 повідомлено Чернівецьку обласну раду про виконання вищевказаного листа Управління СБУ в Чернівецькій області, а саме про звільнення 13.03.2020р. ОСОБА_2 від виконання обов`язків завідувача хірургічного відділення ОКНП «Чернівецька обласна клінічна лікарня» (а.с.29, 48-50)

16.03.2020р. рішенням Конкурсної комісії, у складі 6 осіб, з яких на засіданні були присутніми 5 осіб, одноголосно визнали ОСОБА_1 переможцем на зайняття посади керівника, шляхом відкритого голосування (а.с.165-167)

Разом з тим, 01.04.2020 р. у зв`язку із реорганізацією, в. о. генерального директора ОКНП «Чернівецька обласна клінічна лікарня» ОСОБА_1 , ОСОБА_2 переведено на посаду начальника хірургічного підрозділу ОКНП «Чернівецька обласна клінічна лікарня».

Відповідно до постанови КМУ від 27.12.2017 р. №1094 «Про затвердження Порядку проведення конкурсу на зайняття посади керівника державного, комунального закладу охорони здоров`я», конкурс складається з таких етапів: 1) прийняття рішення про проведення конкурсу; 2) формування конкурсної комісії (у разі необхідності оновлення її складу); 3) підготовка до проведення конкурсу (оприлюднення оголошення про проведення конкурсу, прийняття документів від осіб, які бажають взяти участь у конкурсі, перевірка поданих документів на відповідність установленим вимогам); 4) проведення конкурсу (заслуховування конкурсної пропозиції та проведення співбесіди з кандидатами (претендентами), визначення переможця конкурсу); 5) оприлюднення результатів конкурсу. Конкурсна комісія утворюється рішенням органу управління не пізніше ніж через 20 днів після оприлюднення рішення про проведення конкурсу.

До складу конкурсної комісії входять у рівній кількості: представники органу управління; представники трудового колективу відповідного закладу, обрані на загальних зборах трудового колективу; представники галузевих професійних спілок, громадських об`єднань у сфері охорони здоров`я відповідного функціонального спрямування та/або у сфері запобігання корупції і антикорупційної діяльності (за умови реєстрації таких громадських об`єднань не менш як за два роки до дати рішення про проведення конкурсу) та/або незалежні експерти у сфері охорони здоров`я.

Як вбачається з матеріалів справи, дві кандидатури від трудового колективу, було обрано на загальних зборах трудового колективу, на яких були присутніми 67 представників трудового колективу, та кандидатури ОСОБА_2 та ОСОБА_6 , було висунуто головою засідання зборів трудового колективу ОСОБА_7 , за які одноголосно проголосували всі присутні. Після чого 07.02.2020 року в. о. голови Чернівецької обласної ради ОСОБА_5 винесено розпорядження №95 «Про утворення конкурсної комісії з проведення конкурсу на зайняття посади генерального директора ОКНП «Чернівецька обласна клінічна лікарня», відповідно до якого створено конкурсну комісію та обрано головою вказаної конкурсної комісії ОСОБА_2 , який як голова Комісії здійснює керівництво діяльністю конкурсної комісії, визначає порядок її роботи; головує на засіданнях конкурсної комісії; організовує і контролює виконання покладених на конкурсну комісію завдань.

Окрім того, на виконання листа Управління Служби безпеки України в Чернівецькій області щодо запобігання можливим порушенням, пов`язаним з корупцією від 13.03.2020 р. в той же день в. о. генерального директора ОСОБА_1 звільнено ОСОБА_2 від виконання обов`язків завідувача хірургічного відділення ОКНП «Чернівецька обласна клінічна лікарня», про що повідомлено Чернівецьку обласну раду.

На засіданні конкурсної комісії члени комісії одноголосно проголосували за кандидатуру ОСОБА_1 , тобто голос ОСОБА_2 не був вирішальним.

Відповідно до вищевказаної Постанови КМУ за результатами заслуховування конкурсних пропозицій і проведених співбесід конкурсна комісія шляхом голосування відбирає з числа учасників конкурсу одну кандидатуру, яка відповідає встановленим вимогам, - переможця конкурсу, після чого вносить відповідне подання керівникові органу управління, що здійснює призначення переможця конкурсу на посаду керівника закладу. Рішення про призначення на посаду та укладення контракту на строк від трьох до п`яти років, приймається протягом одного місяця з дня внесення конкурсною комісією відповідного подання.

Таким чином, конкурсна комісії вносить подання, в даному випадку Голові Чернівецької обласної ради, який своїм розпорядженням призначає переможця конкурсу на посаду.

Враховуючи вищевикладене, включення представника трудового колективу до складу конкурсної комісії здійснюється у чітко визначеному законом порядку та всі рішення приймаються на засіданні конкурсної комісії більшістю голосів.

На момент проведення конкурсу та прийняття рішення ОСОБА_2 був звільнений з посади.

Отже, з врахуванням вищевикладеного, з матеріалів справи про адміністративне правопорушення не вбачається можливим встановити в чому саме проявлявся конфлікт інтересів у ОСОБА_1 , про який він мав повідомити після проведення конкурсу, на момент призначення ОСОБА_2 01.04.2020 р. начальником хірургічного підрозділу та 30.06.2021р. медичним директором з хірургічної роботи апарату управління ОКНП «Чернівецька обласна клінічна лікарня».

Що стосується наданих прокурором у судовому засіданні списків осіб, зарахованих до кадрового резерву керівників ОКУ «Чернівецька обласна клінічна лікарня» станом на 2018 р., відповідно до яких ОСОБА_2 не був зарахований до кадрового резерву, суд не бере до уваги, оскільки події описані в протоколах мали місце в 2020 році, однак подані документи прокурором за 2018 р.

Відповідно до ст. 256 КУпАП, у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються: дата і місце його складення, посада, прізвище, ім`я, по батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності (у разі її виявлення); місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих, прізвище викривача (за його письмовою згодою), якщо вони є; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості, необхідні для вирішення справи. Якщо правопорушенням заподіяно матеріальну шкоду, про це також зазначається в протоколі. Протокол підписується особою, яка його склала, і особою, яка притягається до адміністративної відповідальності; при наявності свідків і потерпілих протокол може бути підписано також і цими особами. У разі відмови особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, від підписання протоколу, в ньому робиться запис про це. Особа, яка притягається до адміністративної відповідальності, має право подати пояснення і зауваження щодо змісту протоколу, які додаються до протоколу, а також викласти мотиви свого відмовлення від його підписання. При складенні протоколу особі, яка притягається до адміністративної відповідальності, роз`яснюються його права і обов`язки, передбачені статтею 268 цього Кодексу, про що робиться відмітка у протоколі.

Статтею 268 КУпАП, визначено, що особа, яка притягається до адміністративної відповідальності має право: знайомитися з матеріалами справи, давати пояснення, подавати докази, заявляти клопотання; при розгляді справи користуватися юридичною допомогою адвоката, іншого фахівця у галузі права, який за законом має право на надання правової допомоги особисто чи за дорученням юридичної особи, виступати рідною мовою і користуватися послугами перекладача, якщо не володіє мовою, якою ведеться провадження; оскаржити постанову по справі. Справа про адміністративне правопорушення розглядається в присутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності. Під час відсутності цієї особи справу може бути розглянуто лише у випадках, коли є дані про своєчасне її сповіщення про місце і час розгляду справи і якщо від неї не надійшло клопотання про відкладення розгляду справи. Особливості розгляду справ про адміністративні правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, зафіксовані в автоматичному режимі, та про порушення правил зупинки, стоянки, паркування транспортних засобів, зафіксовані в режимі фотозйомки (відеозапису), встановлюються статтями 279-1-279-4 цього Кодексу.

Як вбачається з протоколу про адміністративне правопорушення та доданих до нього матеріалів, останній був складений за відсутності ОСОБА_1 , відсутні підписи останнього про ознайомлення зі змістом протоколу, не роз`ясненого його права та обов`язки, не надано можливості надати пояснення, що є порушенням, зокрема й права на захист.

В судовому засіданні було досліджено рапорт старшого оперуповноваженого Миколи Гунявого, зі змісту якого вбачається, що останній вручав протоколи 10.09.2021р. приблизно з 13 год. 00 хв. по 16 год. 00 хв. ОСОБА_1 біля адміністративних будівель ОКНП «Чернівецька обласна клінічна лікарня», однак ОСОБА_1 відмовився від підписів в протоколах та їх отримання в присутності двох понятих. Просив рахувати як технічну помилку поставлений прочерк в розділі «Запис про відмову особи, яка притягається до адміністративної відповідальності від підпису протоколу».

Однак вказане спростовується показами ОСОБА_8 , який вказував, що з 09 год. по 14 год. 30 хв. знаходився на своєму робочому місці, а саме вів прийом в гінекологічному кабінеті, а тому біля адміністративних будівель у вказаний час не міг перебувати, оскільки здійснював прийом, окрім того, відсутня доповідна записка щодо його відсутності на робочому місці.

Таким чином, суд не бере до уваги даний рапорт в якості доказу відмови ОСОБА_1 від отримання та підписання даних протоколів.

Крім того, в матеріалах справи відсутні докази того яким чином ОСОБА_1 впливав на обрання ОСОБА_2 представником трудового колективу до конкурсної комісії.

Враховуючти вищевикладені вимоги закону, суд прийшов до наступного:

Для встановлення наявності факту прийняття рішення, вчинення чи не вчинення дії в умовах реального конфлікту інтересів та розмежування реального і потенційного конфлікту інтересів для кваліфікації рішення як такого, що прийняте в умовах реального конфлікту інтересів, необхідно встановити наявність обов`язкової сукупності таких юридичних фактів, як: наявність у правопорушника факту приватного інтересу, який має бути чітко сформульований та визначений; наявність факту суперечності між приватним інтересом і службовими чи представницькими повноваженнями із зазначенням того, в чому саме ця суперечність знаходить свій вияв або вплив на прийняття рішення; наявність повноважень на прийняття рішення, наявність факту реального впливу суперечності між приватним та службовим чи представницьким інтересом на об`єктивність або неупередженість рішення.

Дані факти не відображені в протоколі про адміністративне правопорушення, пов`язаного з корупцією щодо ОСОБА_1 .

Оскільки це має значення для повного дослідження всіх обставин по справі та для об`єктивного встановлення наявності або відсутності ОСОБА_1 у вчиненні правопорушення передбаченого ч. 1 ст.172-7 КпАП України, то справу про адміністративне правопорушення слід направити на доопрацювання.

Практика Європейського суду з прав людини вказує, що оцінюючи докази, суд застосовує критерії доведення «поза розумним сумнівом», яке має випливати із сукупності ознак чи непростовних презумпцій факту, достатньо вагомих, чітких і узгоджених між собою.

При цьому суд виходить з вимог статті 62 Конституції України та передбаченого у ній принципу презумпції невинуватості, згідно якого обвинувачення особи не може ґрунтуватись на припущеннях.

На підставі наведеного та керуючись ст.ст. 172-7, 221, 251, 284, 294 КУпАП, суд -

ПОСТАНОВИВ:

Справу про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 за ч.1 ст. 172-7 КУпАП, повернути до Управління стратегічних розслідувань в Чернівецькій області для доопрацювання.

Постанова оскарженню не підлягає.

Суддя Першотравневого

районного суду м.Чернівці Л. А. Стоцька