Ленінський районний суд м.Полтави
Справа № 553/338/21
Провадження № 3/553/303/2021
П О С Т А Н О В А

Іменем України

30.03.2021м. Полтава

Суддя Ленінського районного суду м. Полтави Новак Ю.Д., розглянувши матеріали, які надійшли з Управління стратегічних розслідувань в Полтавській області Департаменту стратегічних розслідувань Національної поліції України про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Червона Поляна, Чутівського району, Полтавської області, громадянина України, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 ,

за ч.2 ст.172-7 КУпАП України,-

в с т а н о в и в:

З Управління стратегічних розслідувань в Полтавській області Департаменту стратегічних розслідувань до суду надійшов матеріал про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за ч.2 ст.172-7 КУпАП України, після доопрацювання.

Згідно із вказаним протоколом, будучи депутатом Полтавської обласної ради восьмого скликання, відповідно до п.п. «б» п.1 ч.1 ст.3 Закону України «Про запобігання корупції», примітки до ст.172-7 КУпАП, являючись суб`єктом відповідальності, на якого поширюється дія Закону України «Про запобігання корупції», в порушення вимог п.2 ч.1 ст.8 Закону України «Про статус депутатів місцевих рад» та ч.1 ст.28 Закону України «Про запобігання корупції», діючи в умовах реального конфлікту інтересів, 28.01.2021 р. ОСОБА_1 підписав та направив депутатське звернення від 28.01.2021 р. до Полтавської обласної прокуратури, з метою отримання інформації про стан досудового розслідування кримінального провадження відносно себе, як посадової особи СТОВ «Світоч», та щодо його процесуального статусу, а також юридичної особи СТОВ «Світоч», керівником якої є сам ОСОБА_1 , чим вчинив адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією, що передбачене ч.2 ст.172-7 КУпАП.

Перевіривши матеріали справи, вважаю, що протокол про адміністративне правопорушення складений щодо ОСОБА_1 підлягає поверненню до Управління стратегічних розслідувань в Полтавській області, з огляду на наступне.

Так, у відповідності до вимог ст.278 КУпАП, орган (посадова особа) при підготовці до розгляду справи про адміністративне правопорушення має вирішити, зокрема, питання щодо того, чи належить до його компетенції розгляд даної справи; чи правильно складено протокол та інші матеріали справи про адміністративне правопорушення тощо.

Відповідно до ст.257 КУпАП протокол надсилається органу (посадовій особі), уповноваженому розглядати справу про адміністративне правопорушення. Протокол про вчинення адміністративного корупційного правопорушення разом з іншими матеріалами у триденний строк з моменту його складення надсилається до місцевого загального суду за місцем вчинення корупційного правопорушення. Особа, яка склала протокол про вчинення адміністративного корупційного правопорушення, одночасно з надісланням його до суду надсилає органу державної влади, органу місцевого самоврядування, керівникові підприємства, установи чи організації, де працює особа, яка притягається до відповідальності, повідомлення про складення протоколу із зазначенням характеру вчиненого правопорушення та норми закону, яку порушено.

Відповідно до ст.256 КУпАП у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються: дата і місце його складення, посада, прізвище, ім`я, по батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності (у разі її виявлення); місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих, якщо вони є; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості, необхідні для вирішення справи. Якщо правопорушенням заподіяно матеріальну шкоду, про це також зазначається в протоколі. Протокол підписується особою, яка його склала, і особою, яка притягається до адміністративної відповідальності; при наявності свідків і потерпілих протокол може бути підписано також і цими особами. У разі відмови особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, від підписання протоколу, в ньому робиться запис про це. Особа, яка притягається до адміністративної відповідальності, має право подати пояснення і зауваження щодо змісту протоколу, які додаються до протоколу, а також викласти мотиви свого відмовлення від його підписання. При складенні протоколу особі, яка притягається до адміністративної відповідальності, роз`яснюються його права і обов`язки, передбачені статтею 268 цього Кодексу, про що робиться відмітка у протоколі.

Проте, як убачається з матеріалів справи, ОСОБА_1 відмовився від підписів у протоколі щодо засвідчення роз`яснення йому прав, надання пояснень, отримання копії протоколу.

Постановою судді Ленінського районного суду м. Полтави від 03.03.2021 року вказаний адміністративний матеріал повернуто Управлінню стратегічних розслідувань в Полтавській області Департаменту стратегічних розслідувань Національної поліції для належного оформлення.

Проте, зазначені недоліки, вказані у постанові судді від 03.03.2021 року про повернення матеріалу на дооформлення, після повернення до суду не усунуто.

Згідно з ч.2 ст.254 КУпАП протокол про адміністративне правопорушення, у разі його оформлення, складається у двох екземплярах, один з яких під розписку вручається особі, яка притягається до адміністративної відповідальності.

З протоколу та доданих до нього матеріалів, не вбачається, що другий примірник протоколу про адміністративне правопорушення вручено особі, стосовно якої складено протокол, а приєднаний до нього фіскальний чек не є належним тому підтвердженням. Матеріали справи містять нечітку копію поштового конверту, разом з тим з нього неможливо встановити отримувача. Матеріали справи не містять поштових повідомлень, які підтверджували чи спростовували отримання адресатом відправлення. Крім того, в протоколі не зазначено адресу місця роботи притягуємого, та свідків відмови притягуємого від отримання протоколу та від підпису вказаного протоколу.

При цьому, в межах зазначених у протоколі про адміністративне правопорушення обставин поставленого особі за провину адміністративного правопорушення, і повинен провадитися їх, у тому числі, і судовий розгляд.

З огляду на викладене, протокол про адміністративне правопорушення має важливе значення для процесу доказування за умови, якщо він правильно складений, а тому в протоколі повинні об`єктивно відбиватися відомості, що мають значення для розгляду справи по суті.

Вказані недоліки об`єктивно перешкоджають здійсненню судового розгляду справи.

Крім того, як зазначалося у постанові Ленінського районного суду м. Полтави від 03.03.2021 року, згідно із ч.1 ст.276 КУпАП, справа про адміністративне правопорушення розглядається за місцем його вчинення.

У своєму висновку Конституційний суд України у справі за конституційним поданням Уповноваженого Верховної Ради України з прав людини щодо офіційного тлумачення положення ч.1 ст.276 КУпАП від 26.05.2015 №5-рп/2015 роз`яснює, що в аспекті порушеного у конституційному поданні питання необхідно розуміти, що використане в ньому словосполучення «за місцем його вчинення» визначає адміністративно-територіальну одиницю, на яку поширюється юрисдикція відповідного органу, уповноваженого законом розглядати справу про адміністративне правопорушення.

За змістом протоколу, ОСОБА_1 поставлено за провину те, що він будучи депутатом Полтавської обласної ради восьмого скликання вчинив адміністративне правопорушення, пов`язане із корупцією, а саме підписав та направив депутатське звернення в умовах реального конфлікту інтересів. Місцем вчинення правопорушення вказана адреса, з якої надсилалось депутатське звернення, проте матеріали справи не містять відомостей про спосіб скерування звернення, надсилалось воно засобами зв`язку, в тому числі електронного, чи подавалось особисто адресату.

При цьому, слід звернути увагу, що суб`єктом правопорушення, передбаченого ст.172-7 КУпАП є особи, зазначені у пунктах 1, 2 частини першої статті 3 Закону України "Про запобігання корупції», тобто особи, на яких поширюються антикорупційні вимоги (обмеження) виключно у зв`язку із зайняттям відповідної посади в державному органі чи органі місцевого самоврядування, що має нерозривний зв`язок із місцем роботи (виконання повноважень) такої особи тощо.

Обласна рада складається з депутатів, проводить свою роботу сесійно, на пленарних засіданнях ради, а також засідань постійних комісій ради, а депутат ради, - свою роботу здійснює на сесії ради, засіданнях постійних та інших комісіях ради, до складу яких його обрано.

Тобто, місце роботи ОСОБА_1 як депутата є пленарні засідання сесії Полтавської обласної ради.

Відповідно до ст. 268 КУпАП при розгляді справ про адміністративні правопорушення, передбачені частиною першою статті 44, статтями 51, 146, 160, 172-4 - 172-9, 173, 173-2, частиною третьою статті 178, статтями 185, 185-1, статтями 185-7, 187 цього Кодексу, присутність особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, є обов`язковою. У разі ухилення від явки на виклик органу внутрішніх справ або судді районного, районного у місті, міського чи міськрайонного суду цю особу може бути органом внутрішніх справ (Національною поліцією) піддано приводу.

У відповідності до ст. 280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Згідно п. 2 Постанови Пленуму ВСУ від 25 травня 1998 року N 13 «Про практику розгляду судами справ про корупційні діяння та інші правопорушення, пов`язані з корупцією» надано роз`яснення, що у випадках складення протоколу неуповноваженою на те посадовою особою або без додержання вимог ст. 256 КпАП, неприєднання до нього документів, що підтверджують надання особі, яка притягається до відповідальності, повноважень на виконання функцій держави, чи копії постанови суду (при повторному притягненні особи до відповідальності на підставі Закону) суддя зобов`язаний своєю постановою повернути протокол відповідному правоохоронному органу для належного оформлення.

Вказані факти позбавляють суд можливості здійснити всебічне, повне і об`єктивне з`ясування всіх обставин правопорушення і, як наслідок, здійснити розгляд адміністративної справи по суті та прийняти обґрунтоване та законне рішення по ній, у зв`язку з чим суддя прийшов до висновку про повернення протоколу про адміністративне правопорушення, пов`язаного з корупцією, відносно ОСОБА_1 за ч. 2 ст. 172-7 КУпАП органу, який склав зазначений протокол для належного оформлення.

Суддя зазначає, що при накладанні стягнення за адміністративне правопорушення, відповідно до вимог ст. 33 КУпАП враховуються характер вчиненого правопорушення, дані про особу порушника, ступінь його вини, майновий стан, обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, а тому при додатковому опрацюванні необхідно долучити до матеріалів справи відповідні документи.

При доопрацюванні адміністративного матеріалу необхідно усунути вищенаведені недоліки з дотриманням при цьому вимог ст. 38 КУпАП.

Згідно з вимогами ст. 251 КУпАП обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративне правопорушення, визначених ст. 255 цього ж Кодексу.

Обов`язок щодо належного складання протоколу про адміністративне правопорушення та надання доказів на підтвердження викладених в протоколі відомостей, покладається на особу, яка його складає та не може бути перекладено на суд.

Відповідно до ч. 1 ст. 6 Європейської конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, а також практики Європейського суду з прав людини у справах «Лучанінова проти України» (рішення від 09 червня 2011 року, заява № 16347/02, «Малофєєва проти Росії» (рішення від 30 травня 2013 року, заява №36673/04), «Карелін проти Росії» (заява №926/08, рішення від 20 вересня 2016 року), у випадку, коли викладена в протоколі фабула адміністративного правопорушення не відображає всіх істотних ознак складу правопорушення, суд не має права самостійно редагувати її, а так само не може відшукувати докази винуватості особи у вчиненні правопорушення, оскільки таким чином, неминуче перебиратиме на себе функції обвинувача, позбавляючись статусу незалежного органу правосуддя, що є порушенням ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

За змістом ст. 278 КУпАП при виявленні недоліків в протоколі про адміністративне правопорушення, складеному всупереч вимогам ст. 256 КУпАП, або в інших матеріалах, що перешкоджають або унеможливлюють об`єктивний розгляд справи, посадова особа, що провадить підготовку до розгляду справи, повертає матеріали справи відповідному правоохоронному органу на дооформлення.

Окрім цього, Верховним Судом України визнано правильною практику тих суддів, які вмотивованими постановами повертають протоколи про адміністративні правопорушення, складені не уповноваженою на те посадовою особою або без додержання вимог ст. 256 КУпАП, відповідному правоохоронному органу для належного оформлення (п. 24постанови Пленуму Верховного Суду України від 23.12.2005 року № 14).

При викладених обставинах матеріали адміністративної справи разом з протоколом підлягають поверненню до Управління стратегічних розслідувань в Полтавській області Департаменту стратегічних розслідувань Національної поліції України для усунення недоліків та приведення його у відповідність до вимог ст. 256 КУпАП.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст.256,278 КУпАП, суддя,

п о с т а н о в и в:

Адміністративний матеріал про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч.2 ст. 172-7 КУпАП направити до Управління стратегічних розслідувань в Полтавській області Департаменту стратегічних розслідувань Національної поліції України для належного оформлення.

Постанова оскарженню не підлягає.

Суддя Ленінського районного суду м. Полтави Ю. Д. Новак