ПОСТАНОВА

іменем України

28 грудня 2021 року м. Володимир-Волинський

Суддя Володимир-Волинського міського суду Волинської області Лященко О.В., розглянувши у відкритому судовому засіданні матеріали, які надійшли з Володимир-Волинського ВП ГУНП у Волинській області про притягнення до адміністративної відповідальності гр-на ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , жителя АДРЕСА_1 , адвоката, за ст.173 Кодексу України про адміністративні правопорушення,-

ВСТАНОВИВ:

З протоколу про адміністративне правопорушення серії АПР 18 №688499 від 26 жовтня 2021 року, складеного старшим дільничним офіцером поліції Володимир-Волинського РВП ГУНП у Волинській області Погрібною І.І. вбачається, що 18 жовтня 2021 року о 09 год 30 хв ОСОБА_1 , перебуваючи в дворі будинку по АДРЕСА_2 , висловлювався нецензурними словами в сторону ОСОБА_2 , чим порушив громадський порядок та спокій громадян, чим вчинив адміністративне правопорушення, передбачене ст.173 КУпАП.

Для участі у розгляді справи ОСОБА_1 повторно не з`явився, будучи належним чином повідомлений про час та місце розгляду справи, клопотань про відкладення розгляду справи до суду не направив.

Потерпілий ОСОБА_2 для участі у розгляді даної справи повторно не з`явився, хоча про час та місце розгляду справи був повідомлений у встановленому законом порядку, клопотань про відкладення розгляду справи до суду не направив.

Дослідивши зібрані у справі письмові докази, приходжу до висновку, що провадження у справі слід закрити у зв`язку із відсутністю в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП, з наступних підстав.

Відповідно до вимог ст.245 КУпАП одним із завдань провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом.

Згідно ст.280 КУпАП суд при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. При цьому, розгляд справи про адміністративне правопорушення проводиться щодо особи правопорушника і в межах, встановлених протоколом про адміністративне правопорушення.

У відповідності до вимог ст. 7 КУпАП, ніхто не може бути підданий заходам впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням не інакше як на підставі і в порядку встановленому законом, а застосування заходів адміністративного впливу проводиться в межах компетенції того органу, який його застосовує у точній відповідності із законом.

Згідно з ч.1 ст.9 КУпАП, адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Відповідно до ст.62 Конституції України, обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Згідно з практикою Європейського суду з прав людини, що сформульована у п. 43 рішення Європейського суду з прав людини від 14.02.2008 року у справі «Кобець проти України» (з відсиланням на п.282 рішення у справі «Авшар проти Туреччини» (Avsar v. Turkey), згідно яких «доказування, зокрема, має випливати із сукупності ознак чи неспростовних презумпцій, достатньо вагомих, чітких та узгоджених між собою, а за відсутності таких ознак не можна констатувати, що винуватість обвинуваченого доведено поза розумним сумнівом».

Аналогічний висновок щодо застосування норм матеріального права міститься, зокрема, у постанові Верховного Суду України від 10 вересня 2013 року (справа № 21-183а13), також аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду України від 25 листопада 2014 року у справі № 21-519а14.

Стандарт доведення вини «поза розумним сумнівом» означає, що при доведенні винуватості особи не повинно залишатися жодного «розумного сумніву» в цьому, тоді як наявність такого «розумного сумніву» у винуватості особи є підставою для його виправдання. Недоведена вина прирівнюється до доведеної невинуватості.

Обов`язок щодо збирання доказів, відповідно ст.251 КУпАП, покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення. Суд не має права самостійно відшуковувати докази винуватості особи у вчиненні правопорушення.

Сам протокол про адміністративні правопорушення, за відсутності інших доказів, не є, на думку суду, належним і допустимим доказом в розумінні ч.1 ст.251 КУпАП.

Відповідно до диспозиції ст.173 КУпАП дрібним хуліганством є нецензурна лайка в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

З об`єктивної сторони хуліганство характеризується порушенням громадського порядку, а з суб`єктивної - умисною виною та мотивом явної неповаги до суспільства.

Обов`язковою ознакою суб`єктивної сторони цього правопорушення є хуліганський мотив поведінки особи, яка вчиняє зазначені вище дії.

З аналізу наведеного вбачається, що адміністративна відповідальність за ст. 173 КУпАП у даному випадку настає за умови, що виражаючись нецензурною лайкою в громадських місцях особа порушила громадський порядок та спокій громадян і таке діяння вчинене саме з хуліганських мотивів, а не з інших.

Із протоколу про адміністративне правопорушення вбачається, що ОСОБА_1 притягується до адміністративної відповідальності за те, що він 18 жовтня 2021 року о 09 год 30 хв, перебуваючи в дворі будинку по АДРЕСА_2 , висловлювався нецензурними словами в сторону ОСОБА_2 , чим порушив громадський порядок та спокій громадян.

Адміністративна відповідальність наступає за нецензурну лайку в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян або інші подібні дії, за умови, що кожне із цих діянь порушує громадський порядок і спокій громадян.

З матеріалів справи вбачається, що під час конфлікту, який виник між ними з приводу неприязних відносин, інших осіб не було.

У матеріалах справи відсутні докази, котрі б підтверджували, що було порушено спокій громадян (відсутні письмові заяви жителів будинку, де відбувся конфлікт).

Згідно зі ст. ст. 9, 245, 252 КУпАП особа може бути притягнута до адміністративної відповідальності лише за наявності в її діях складу адміністративного правопорушення, яке мало місце, і це має бути встановлено судом тільки після всебічної та повної оцінки доказів.

У матеріалах справи відсутні докази, котрі б підтверджували, що дії ОСОБА_1 були зумовлені хуліганським мотивом і при цьому було порушено громадський порядок та спокій громадян.

Сам факт виражання нецензурними словами без порушення громадського порядку, спокою громадян та вчинення таких дій не з хуліганських мотивів, не становить склад адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП.

Як вбачається з письмових пояснень ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , конфлікт між ними виник на грунті особистих неприязних відносин з приводу утримання ОСОБА_1 котів, а не з метою порушення громадського порядку та спокою громадян.

Доказів, котрі б давали можливість поза розумним сумнівом зробити висновок про вчинення ОСОБА_1 дій саме з хуліганських мотивів, у матеріалах справи не має та не надано таких на судовий розгляд справи.

За таких обставин суд приходить до висновку, що в його діях відсутній склад адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП.

Відповідно до п.1 ст. 247 КУпАП, провадження у справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю, якщо відсутня подія і склад адміністративного правопорушення.

Оскільки у діях ОСОБА_1 відсутній склад адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, тому провадження підлягає закриттю.

Керуючись ст.ст. 280, 283, 284 КУпАП, на підставі п. 1 ст. 247, ст.173 КУпАП, суд,-

ПОСТАНОВИВ:

Провадження у справі про вчинення ОСОБА_1 адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП закрити, у зв`язку з відсутністю в його діях складу вказаного адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена до Волинського апеляційного суду протягом десяти діб з дня її винесення.

Суддя/-/ підпис.

Суддя Володимир-Волинського

міського суду Волинської області Олександр ЛЯЩЕНКО