Провадження № 3/761/7834/2021
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12 листопада 2021 року Шевченківський районний суд м. Києва в складі:

головуючого - судді Голуб O.A.

з участю прокурора - Дяченка В.П.

особи, стосовно якої

складено протокол, - ОСОБА_1 ,

розглянувши матеріали, які надійшли з Департаменту стратегічних розслідувань Управління стратегічних розслідувань у м. Києві, про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянки України, працюючої провідним юрисконсультом у КП «Київреклама», зареєстрованої за адресою: зареєстрованої та проживаючої за адресою: АДРЕСА_1 ,

за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 172-6 КУпАП, -

встановив:

Згідно з протоколом про адміністративне правопорушення № 374 від 03.08.2021 року, ОСОБА_1 обіймаючи посаду головного спеціаліста-юрисконсульта Управління з питань реклами виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), будучи державним службовцем категорії «В», відповідно до підпункту «в» пункту 1 частини І статті 3 Закону України «Про запобігання корупції», примітки до статті 172-6 КУпАП, являючись суб`єктом відповідальності, на якого поширюється дія Закону України «Про запобігання корупції», в порушення вимог абзацу 1 частини 2 статті 45 даного Закону, 18.01.2021 припинивши виконання функцій держави, 18.02.2021 о 22:02 несвоєчасно без поважних причин подала декларацію особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, яка припиняє діяльність, пов`язану з виконанням функцій держави або місцевого самоврядування, за період, не охоплений раніше поданими деклараціями (перед звільненням), шляхом заповнення електронної форми на офіційному веб-сайті Національного агентства з питань запобігання корупції (далі - Національне агентство) через власний персональний електронний кабінет суб`єкта декларування у системі Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування (далі - Реєстр), чим вчинила адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією, відповідальність за яке передбачена частиною 1 статті 172-6 КУпАП.

У судовому засіданні ОСОБА_1 вину у вчиненні адміністративного правопорушення не визнала, зазначила, що з протоколом про адміністративне правопорушення не згідна та просила закрити провадження у справі у зв`язку з відсутністю складу адміністративного правопорушення та у зв`язку зі спливом строку притягнення її до адміністративної відповідальності.

Прокурор просив визнати ОСОБА_1 винною у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 172-6 КУпАП, та накласти на неї стягнення у виді штрафу в межах санкції цієї статті, оскільки вина останньої повністю підтверджується зібраними матеріалами справи, доданими до протоколу про адміністративне правопорушення.

Вислухавши пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , думку прокурора, вивчивши матеріали справи про адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією, суд дійшов наступного висновку.

Так, при вирішенні питання про притягнення до відповідальності за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 172-6 КУпАП. щодо порушення вимог фінансового контролю, яке полягало у несвоєчасному поданні без поважних причин декларації особою, уповноваженою на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, необхідно враховувати об`єктивні ознаки складу даного адміністративного правопорушення, зокрема, його об`єктивну сторону, яка має активну форму прояву та полягає у несвоєчасному поданні без поважних причин декларації.

При цьому, для розкриття об`єктивних складових адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 172-6 КУпАП, варто зазначити, що диспозиція даної норми за своїм змістом лише називає або описує правопорушення, а для повного визначення його ознак відсилає до інших норм. Примітка до ст. 172-6 КУпАП містить вказівку на суб`єкт цього правопорушення та відсилає до норм спеціального антикорупційного закону, зокрема ч. ч. 1, 2 ст. 45 Закону України «Про запобігання корупції», в яких, крім іншого, передбачено певну деталізацію відповідних положень нормативно-правових актів, що наповнюють норму ч. 1 ст. 172-6 КУпАП більш конкретним змістом для встановлення саме тих ознак, які мають значення для правової кваліфікації зазначеного діяння.

Так, для кваліфікації діяння за ч. 1 ст. 172-6 КУпАП необхідним є встановлення несвоєчасності подання декларації, тобто подання поза строком, визначеним законом.

Конструктивною ознакою цього правопорушення є також несвоєчасне подання декларації без поважних на те причин.

Відтак, за наявності останніх відповідальність за даною частиною статті виключається. Під поважними причинами слід розуміти неможливість особи подати вчасно декларацію у зв`язку з хворобою, перебуванням особи на лікуванні, внаслідок стихійного лиха (повені, пожежі, землетрусу), технічних збоїв офіційного веб-сайту Національного агентства з питань запобігання корупції, витребуванням відомостей, необхідних для внесення в декларацію, перебуванням (триманням) під вартою тощо.

Суб`єктивна сторона правопорушення характеризується наявністю вини у формі прямого чи непрямого умислу; вчинення цього діяння через необережність виключає притягнення особи до адміністративної відповідальності.

Проте, в протоколі про адміністративне правопорушення не наведено обґрунтувань та доказів на підтвердження суб`єктивної сторони даного правопорушення, тобто не встановлені та не доведені вина у формі умислу, мотив (корисливий, особиста зацікавленість, тощо) та мета інкримінованого мені правопорушення. Таким чином, будь-які докази того, що ОСОБА_1 діяла умисно, усвідомлювала протиправний характер своїх дій, який посягав на встановлений правопорядок, в матеріалах справи про адміністративне правопорушення відсутні і відповідно, відсутній в її діянні склад зазначеного адміністративного правопорушення.

Відповідно до ст. 13-1 Закону України «Про запобігання корупції» з метою організації та здійснення заходів із запобігання та виявлення корупції, передбачених цим Законом, утворюються (визначаються) уповноважені підрозділи (уповноважені особи) з питань запобігання та виявлення корупції.

Уповноважені підрозділи (уповноважені особи) з питань запобігання та виявлення корупції утворюються (визначаються) й в обласних, Київській та Севастопольській міських, районних, районних у місті Києві державних адміністраціях.

Одними із основних завдань уповноважених підрозділів (уповноваженої особи) є: надання методичної та консультаційної допомоги з питань додержання законодавства щодо запобігання корупції; перевірка факту подання суб`єктами декларування декларацій та повідомлення Національного агентства про випадки неподання чи несвоєчасного подання таких декларацій у визначеному відповідно до цього Закону порядку; інформування керівника відповідного органу, Національного агентства або інших спеціально уповноважених суб`єктів у сфері протидії корупції про факти порушення законодавства у сфері запобігання і протидії корупції.

Наказом Управління з питань реклами виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) від 13.01.2020 № 09-ОД було визначено уповноважену особу з питань запобігання та виявлення корупції в Управлінні з питань реклами виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) (далі - уповноважена особа з питань запобігання корупції в Управління з питань реклами).

Судом встановлено, що 18.01.2021 року відповідно до наказу Управління з питань реклами виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) від 13.01.2021 № 02-к ОСОБА_1 було звільнено з посади головного спеціаліста-юрисконсульта Управління з питань реклами виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації).

На момент звільнення ОСОБА_1 уповноважена особа з питань запобігання корупції в Управління з питань реклами не ознайомила останню із вимогами Закону щодо необхідності подання як суб`єктом декларування, який припинив діяльність, пов`язану з виконанням функцій держави або місцевого самоврядування, декларації перед звільненням за період з 01.01.2021 по 18.01.2021 протягом 20 робочих днів з дня звільнення.

01.02.2021 ОСОБА_1 через інформаційно-телекомунікаційну систему «Єдиний державний реєстр декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування» було подано декларацію після звільнення.

18.02.2021 уповноважена особа з питань запобігання корупції в Управління з питань реклами в усному порядку повідомила ОСОБА_1 про необхідність подання нею, згідно вимог ч.2 ст. 45 Закону, декларації перед звільненням за період, не охоплений раніше поданими деклараціями.

За даними «Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування» декларація перед звільненням за період з 01.01.2021 по 18.01.2021 зареєстрована як фактично подана ОСОБА_1 18.02.2021, тобто у той же день як їй стало відомо про необхідність її подання, а тому умислу чи мотиву ухилятись від подання декларації у ОСОБА_1 - не було.

Зазначені обставини вказують на відсутність у ОСОБА_1 умислу щодо несвоєчасного подання декларації.

Судовою палатою у кримінальних справах Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ, яка у своєму листі «Щодо притягнення до адміністративної відповідальності за окремі правопорушення, пов`язані з корупцією» № 223- 943/0/4-17 від 22.05.2017 зазначено про те, що суб`єктивна сторона правопорушення, передбаченого ст. 172-6 КУпАП. характеризується наявністю вини у формі прямого чи непрямого умислу, вчинення цього діяння через необережність виключає притягнення особи до адміністративної відповідальності.

Згідно практики Європейського суду з прав людини суд при оцінці доказів повинен керуватися критерієм доведення «поза розумним сумнівом». Враховуючи ч. 1 ст. 6 Європейської конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, а також практику Європейського суду з прав людини у справах «Лучанінова проти України» (рішення від 09.06.2011, заява № 16347/02), «Малофєєва проти Росії» (рішення від 30.05.2013, заява № 36673/04), «Карелін проти Росії» (рішення від 20.09.2016у, заява №926/08), вбачається, що направлені до суду матеріали про адміністративне правопорушення та їх аргументація є сумнівними. Наявність сумнівів не узгоджується із стандартом доказування «поза розумним сумнівом», який застосовується при оцінці доказів, а такі докази можуть випливати зі співіснування достатньо переконливих, чітких і узгоджених між собою висновків чи схожих неспростовних презумпції факту.

Таким чином, оцінка наявних доказів у їх сукупності не дозволяє дійти до беззаперечного висновку про наявність вини ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 172-6 КУпАП.

Статтею 62 Конституції України визначено, що усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Відповідні положення закріплено і у ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, які зводяться до того, що кожен вважається невинуватим доти, доки його вину не буде доведено в законному порядку.

Частиною 1 ст. 7 КУпАП передбачено, що ніхто не може бути підданий заходу впливу у зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановленому законом.

Згідно з п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП провадження у справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю, якщо відсутній склад адміністративного правопорушення.

Враховуючи викладене, вважаю за необхідне закрити провадження у справі відносно ОСОБА_1 , у зв`язку з відсутністю складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 172-6 КУпАП.

Враховуючи викладене, керуючись ст. 7, ч. 1 ст. 172-6, п. 1 ч. 1 ст. 247, ст. ст. 252, 280, 283-285, 287-291 КУпАП, суд

постановив:

провадження у справі про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 . ІНФОРМАЦІЯ_1 за ч. 1 ст. 172-6 КУпАП закрити на підставі п. 1 ст. 247 КУпАП за відсутністю складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена особою, щодо якої її винесено, а також потерпілим до Київського апеляційного суду через Шевченківський районний суд м. Києва протягом 10 (десяти) днів з дня винесення постанови.

Постанова у справі про адміністративне правопорушення набирає законної сили після закінчення строку оскарження цієї постанови або у разі її перегляду Київським апеляційним судом з дня винесення постанови Київським апеляційним судом.

Суддя