Справа № 442/7330/21
Провадження №3/442/2689/2021
П О С Т А Н О В А

Іменем України

05 жовтня 2021 року суддя Дрогобицького міськрайонного суду Львівської області Курус Р.І., розглянувши матеріали, які надійшли з Дрогобицького РВП ГУ НП у Львівській області про притягнення до адміністративної відповідальності:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , українця, громадянина України, проживаючого на АДРЕСА_1 , не працюючого,

за ст. 173 КУпАП, -

в с т а н о в и л а :

В проваджені Дрогобицького міськрайонного суду Львівської області перебуває справа про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ст. 173 КУпАП, згідно протоколу про адміністративне правопорушення серії ВАБ № 790854 від 06.09.2021.

На день розгляду справи правопорушник в судове засідання не з`явився з невідомих для суду причин, хоч належним чином був повідомлений про час та дату розгляду даної справи, а тому, вважаю за можливе провести розгляд справи за його відсутності, на підставі наявних у справі доказах.

Дослідивши матеріали справи, прихожу до наступного висновку.

За змістом ст. ст. 9-12, 280 КУпАП, підставою для притягнення особи до адміністративної відповідальності за нормами КУпАП є встановлення в діянні цієї особи всіх обов`язкових ознак складу адміністративного правопорушення, передбаченого відповідною нормою КУпАП, зокрема об`єктивної та суб`єктивної сторони правопорушення. Приймаючи до уваги, що суд здійснює оцінку вже зібраних та наявних в матеріалах справи доказів, зазначення всіх ознак складу правопорушення має бути належним здійснене в протоколі про адміністративне правопорушення у відповідності до ст. 256 КУпАП.

Відповідно до вимог ст. 245 КУпАП, завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

Відповідно до ч. 2 ст. 278 КУпАП, орган (посадова особа) при підготовці до розгляду справи про адміністративне правопорушення розглядає певні питання, в тому числі чи правильно складений протокол або інші матеріали справи про адміністративні правопорушення, чи підсудний даний адміністративний протокол розгляду саме цьому суду.

У випадку, якщо при підготовці до розгляду адміністративного матеріалу будуть виявлені недоліки в протоколі або в інших матеріалах справи, то такі документи направляються до органу, який склав такий матеріал про адміністративне правопорушення.

Відповідно до ст. ст. 252, 280 КУпАП при розгляді справи про адміністративне правопорушення суд має повно, всебічно та об`єктивно дослідити всі обставини справи в їх сукупності та з`ясувати, чи було скоєно адміністративне правопорушення, чи винна особа у його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Суть правопорушення зазначеного в протоколі повинна бути конкретизована і в ній повинні бути відображені всі елементи складу правопорушення та факти, які мають значення для притягнення особи до відповідальності.

Із протоколу серії ВАБ № 790854 від 06.09.2021 вбачається, що ОСОБА_1 , 06.09.2021 о 01.10 год., перебуваючи на території відпочивального комплексу «ZEFIR», що на вул. Раневицькій, 5а, в м. Дрогобичі Львівської області, висловлювався нецензурними словами в бік перехожих, образливо чіплявся до громадян, чим порушив громадський порядок і спокій громадян.

Натомість, статтею 173 КУпАП регламентовано вчинення дій, які прямо пов`язані із дрібним хуліганством, тобто нецензурною лайкою в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Дрібне хуліганство характеризується умислом, тобто особа, яка здійснює дрібне хуліганство, розуміє, усвідомлює, що своїми діями вона порушує громадський порядок і бажає або свідомо допускає прояв неповаги до суспільства.

Суть даного правопорушення зводиться до вчинення таких дій, що привели до порушення громадського порядку і спокою громадян.

Громадська небезпека дій правопорушників проявляється в тому, що дрібне хуліганство певною мірою дезорганізує весь комплекс суспільних відносин, що склалися, а дії правопорушників спрямовані проти забезпечення нормального життя, суспільно-політичної діяльності громадян. Дрібне хуліганство необхідно відрізняти від таких схожих дій, як самоправство, приниження гідності, нанесення побоїв, або інших проступків, які мають наслідком адміністративну відповідальність (поява у нетверезому стані у громадських місцях, порушення правил руху і т. ін.).

Об`єктивна сторона правопорушення, передбаченого даною нормою, полягає у нецензурній лайці в громадських місцях, образливому ставленні до громадян та інших діях, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

До поняття "інші подібні дії" слід віднести такі прояви дрібного хуліганства, як: насильницьке вторгнення в громадські місця всупереч забороні певних осіб, покликаних слідкувати за порядком; співання нецензурних пісень, розповідання вульгарних анекдотів групам людей; вигуки, свист під час демонстрації кінофільмів; гвалт, крики з хуліганських мотивів біля вікон громадян у нічний час; публічне справляння природних потреб у невідведених для цього місцях; поява у громадському місці в оголеному вигляді; самовільне без потреби зупинення комунального транспорту; нанесення непристойних малюнків на тротуари, стіни, паркани, двері чи вчинення написів нецензурного змісту; грубе порушення черг, яке супроводжується ображанням громадян та проявом неповаги до них; знищення або пошкодження з хуліганських мотивів якого-небудь майна у незначних розмірах; зривання афіш, плакатів, газет, оголошень зі стендів; умисна (з бешкетництва) швидка їзда на автомобілях та мотоциклах по калюжах поблизу тротуарів, зупинок, інших місць скупчення людей тощо.

Обов`язковою ознакою об`єктивної сторони цього правопорушення є місце його скоєння, а саме - громадське місце, яке дістало законодавче визначення як частина (частини) будь-якої будівлі, споруди, яка доступна або відкрита для населення вільно, чи за запрошенням, або за плату, постійно, періодично або час від часу, зокрема під`їзди, а також підземні переходи, стадіони (ст. 1 Закон України "Про заходи щодо попередження та зменшення вживання тютюнових виробів і їх шкідливого впливу на здоров`я населення"» від 22.09.2005 p. № 2899-IV.

Суб`єктивна сторона правопорушення характеризується наявністю вини у формі прямого або непрямого умислу. Особа усвідомлює, що її дії протиправні, вона передбачає, що в результаті їх здійснення будуть порушені громадський порядок і прагне до цього.

В той же час, працівниками поліції до протоколу серії ВАБ № 790854 від 06.09.2021 не долучено жодного аргументовано підтверджуючого доказу провини ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення передбаченого ст. 173 КУпАП, окрім рапорту інспектора ВРПП Дрогобицького РВП ГУНП у Львівській області, який не є належним та допустимим доказом в розумінні вимог ст. 251 КУпАП.

У рішеннях від 30.05.2013 року у справі № 36673/04 «Малофєєва проти Росії» та від 20.09.2016 року у справі № 926/08 «Карелін проти Росії», Європейський суд з прав людини зауважив, що формулювання правопорушення, викладене у фабулі постанови про адміністративне правопорушення, слід вважати по суті викладенням обвинувачення у вчиненні адміністративного правопорушення, винуватість у скоєнні якого має бути доведена не судом, а перед судом у змагальному процесі. Суд також не має права самостійно відшукувати докази винуватості особи у вчиненні правопорушення, оскільки, таким чином, неминуче перебиратиме на себе функції обвинувача, позбавляючись статусу незалежного органу правосуддя, що є порушенням ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

За змістом завдань Кодексу України про адміністративні правопорушення та загальних норм Конституції України та Європейської конвенції з прав людини та основоположних свобод, вина особи у вчиненні адміністративного правопорушення має бути доведена належними доказами, а будь-які сумніви і протиріччя повинні трактуватися на користь особи, яка притягається до адміністративної відповідальності.

Відповідно до ч. 1 ст. 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.

Враховуючи наведене, той факт, що до матеріалів протоколу серії ВАБ № 790854 від 06.09.2021 не додано належних та допустимих доказів, фабула правопорушення викладена в протоколі не містить обов`язкових ознак об`єктивної сторони адміністративного правопорушення передбаченого ст. 173 КпАП України, а відтак, приходжу до висновку про необхідність закриття провадження в даній справі, у зв`язку з відсутністю події і складу адміністративного правопорушення в діянніОСОБА_1 .

Керуючись ч. 1 ст. 247, ч. 1 ст. 256, ст. ст. 283-285 КУпАП, -

п о с т а н о в и л а :

Провадження по справі про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ст. 173 КУпАП - закрити у зв`язку з відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена протягом десяти днів з дня винесення постанови до Львівського апеляційного суду.

Суддя Курус Р.І.