Справа № 296/8012/20
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"11" лютого 2021 р. м.Житомир

Суддя Корольовського районного суду м.Житомира Янчук Н.П., за участю секретаря судового засідання Новицької О.В., прокурора Рудик Т.Г., представника особи, яка притягається до адміністративної відповідальності - адвоката Ясюнецького О.О., розглянувши адміністративну справу за протоколом про адміністративне правопорушення відносно:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, з вищою освітою, проживає за адресою: АДРЕСА_1 , раніше до адміністративної відповідальності не притягувався, -

за ч.2 ст.172-7 КУпАП,

В С Т А Н О В И Л А:

ОСОБА_1 , являючись у період з 2018 року по даний час депутатом Житомирської міської ради та будучи, відповідно до підпункту «б» пункту 1 частини 1 статті 3 Закону України «Про запобігання корупції» (надалі - Закону), суб`єктом відповідальності за правопорушення, пов`язані з корупцією, в порушення вимог ст. 28 Закону щодо запобігання та врегулювання конфлікту інтересів, що передбачають нормативний обов`язок вживати заходи щодо недопущення виникнення реального, потенційного конфлікту інтересів, вживати заходи щодо врегулювання реального чи потенційного конфлікту інтересів, повідомляти не пізніше наступного робочого дня з моменту, коли особа дізналася чи повинна була дізнатися про наявність у неї реального чи потенційного конфлікту інтересів безпосереднього керівника, а у випадку перебування особи на посаді, яка не передбачає наявності у неї безпосереднього керівника, або в колегіальному органі - Національне агентство з питань запобігання корупції чи інший визначений законом орган або колегіальний орган, під час виконання повноважень у якому виник конфлікт інтересів, відповідно.

Відповідно до протоколу 44 сесії Житомирської міської ради 7 скликання від 18.12.2018 голова Житомирської територіальної виборчої комісії повідомила, що відповідно до статті 90 ЗУ «Про місцеві вибори» Житомирська міська виборча комісія, розглянувши рішення Житомирської міської ради щодо дострокового припинення депутатських повноважень депутата Житомирської міської ради ОСОБА_2 , обраного депутатом Житомирської міської ради від Житомирської міської організації політичної партії «Об`єднання «Самопоміч», постановили визнати обраним депутатом Житомирської міської ради наступного за черговістю кандидата в депутати у виборчому списку від Житомирської міської організації політичної партії «Об`єднання «Самопоміч» - ОСОБА_1 .

Приписами статті 3 Закону визначено коло осіб, на яких поширює свою дію цей Закон, зокрема підпунктом «б» -пункту 1 частини 1 статті 3 Закону передбачено його розповсюдження на депутатів місцевих рад.

Отже, ОСОБА_1 є суб`єктом відповідальності за адміністративні правопорушення, пов`язані з корупцією, у тому числі за ч.2 ст.172-7 КУпАП.

Згідно ст. 1 Закону України «Про запобігання корупції» реальний конфлікт інтересів - суперечність між приватним інтересом особи та її службовими чи представницькими повноваженнями, що впливає на об`єктивність або неупередженість прийняття рішень, або на вчинення чи невчинення дій під час виконання зазначених повноважень.

Приватний інтерес - будь-який майновий чи немайновий інтерес особи, у тому числі зумовлений особистими, сімейними, дружніми чи іншими позаслужбовими стосунками з фізичними чи юридичними особами, у тому числі ті, що виникають у зв`язку з членством або діяльністю в громадських, політичних, релігійних чи інших організаціях.

Згідно ч.2 ст.35 Закону України «Про запобігання корупції» у разі виникнення реального чи потенційного конфлікту інтересів у особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, прирівняної до неї особи, яка входить до складу колегіального органу (комітету, комісії, колегії тощо), вона не має права брати участь у прийнятті рішення цим органом. Про конфлікт інтересів такої особи може заявити будь-який інший член відповідного колегіального органу або учасник засідання, якого безпосередньо стосується питання, що розглядається. Заява про конфлікт інтересів члена колегіального органу заноситься в протокол засідання колегіального органу. У разі якщо неучасть особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, прирівняної до неї особи, яка входить до складу колегіального органу, у прийнятті рішень цим органом призведе до втрати правомочності цього органу, участь такої особи у прийнятті рішень має здійснюватися під зовнішнім контролем. Рішення про здійснення зовнішнього контролю приймається відповідним колегіальним органом.

У відповідності до п.п.1, 2, 3 ст. 28 Закону України «Про запобігання корупції» особи, зазначені у пунктах 1, 2 частини першої статті 3 цього Закону, в тому числі депутати місцевих рад, зобов`язані: вживати заходів щодо недопущення виникнення реального, потенційного конфлікту інтересів; повідомляти не пізніше наступного робочого дня з моменту, коли особа дізналася чи повинна була дізнатися про наявність у неї реального чи потенційного конфлікту інтересів безпосереднього керівника, а у випадку перебування особи на посаді, яка не передбачає наявності у неї безпосереднього керівника, або в колегіальному органі - Національне агентство чи інший визначений законом орган або колегіальний орган, під час виконання повноважень у якому виник конфлікт інтересів, відповідно; не вчиняти дій та не приймати рішень в умовах реального конфлікту інтересів.

Із копії протоколу 49 сесії Житомирської міської ради 7-го скликання від 20.06.2019, слідує, що депутат Житомирської міської ради ОСОБА_1 під час розгляду вищезазначеного питання проінформував присутніх на сесії депутатів, що відповідно у нього наявний конфлікт інтересів.

Встановлено, що ОСОБА_1 являється головою громадської організації «Творча майстерня художників та архітекторів» та під час проведення 49 сесії Житомирської міської ради 7-го скликання від 20.06.2019 було винесено питання №32 «Про затвердження ціни продажу нежитлового приміщення за адресою: АДРЕСА_2 » даній громадській організації.

Відповідно списку поіменного голосування наданим Житомирською міською радою питання №32 «Про затвердження ціни продажу нежитлового приміщення за адресою: АДРЕСА_2 » 49-й сесії 7-го скликання Житомирської міської ради, навпроти прізвища депутата Житомирської міської ради ОСОБА_1 вказано, що він проголосував «за».

Таким чином, ОСОБА_1 , проголосувавши за питання №32 «Про затвердження ціни продажу нежитлового приміщення за адресою: АДРЕСА_2 » громадській організації «Творча майстерня художників та архітекторів», будучи головою даної громадської організації на 49-й сесії 7-го скликання від 20.06.2019 порушив вимоги, що передбачені ст. 28 Закону України «Про запобігання корупції».

За результатами голосування вищевказаного питання було прийнято рішення №1495 від 20.06.2019 «Про затвердження ціни продажу нежитлового приміщення за адресою: АДРЕСА_2 » громадській організації «Творча майстерня художників та архітекторів» та було затверджено ціну продажу нежитлового приміщення за адресою: АДРЕСА_2 з урахуванням поліпшень в розмірі 946 608,00 грн. з ПДВ, вартість невід`ємних поліпшень, здійснених орендарем, в розмірі 58 000,020 грн., ціну продажу нежитлового приміщення, зменшену на суму компенсації невід`ємних поліпшень в розмірі 888 608,00 грн. з ПДВ, що підлягає сплаті орендарем за об`єкт приватизації.

Проголосувавши на 49-й сесії 7-го скликання за рішення №1495 від 20.06.2019 при розгляді питання №32 «Про затвердження ціни продажу нежитлового приміщення за адресою: АДРЕСА_2 » громадській організації «Творча майстерня художників та архітекторів», яке було у вказаному рішенні у ОСОБА_1 виник реальний конфлікт інтересів, який полягає у суперечності між її особистим майновим інтересом - бажанням поліпшити матеріальне становище, що впливає на об`єктивність або неупередженість прийняття рішень, а також на вчинення чи не вчинення дій під час виконання своїх представницьких повноважень.

Зокрема, вплив на об`єктивність або неупередженість прийняття рішень, а також на вчинення чи не вчинення дій під час виконання своїх представницьких повноважень полягав у можливості ОСОБА_1 самостійно приймати рішення під час голосування за питання «Про затвердження ціни продажу нежитлового приміщення за адресою: АДРЕСА_2 » громадській організації «Творча майстерня художників та архітекторів», де він являється головою.

Таким чином ОСОБА_1 20.06.2019 року на 49-й сесії 7-го скликання проголосувавши за питання №32 «Про затвердження ціни продажу нежитлового приміщення за адресою: АДРЕСА_2 » громадській організації «Творча майстерня художників та архітекторів», де він являється головою, вчинив адміністративне правопорушення, передбачене частиною 2 статті 172- 7 КУпАП.

Під час розгляду справи в суді ОСОБА_1 свою вину не визнав. Зазначив, що підстави про притягнення його до адміністративної відповідальності за ч.2 ст.172-7 КУпАП відсутні враховуючи наступне. Органом, яким складено протокол, не надано доказів про наявність в його діях умислу, направленого на порушення положень Закону України «Про запобігання корупції». В судовому засіданні свідки: ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 та ОСОБА_6 підтвердили, що він не голосував за питання №32 «Про затвердження ціни продажу нежитлового приміщення за адресою: АДРЕСА_2 », та наміру робити цього - не мав. Підтвердили про часті збої в системі для голосування «ВІЧЕ» та про великий обсяг матеріалів, які надаються депутату перед кожною сесію та, які розміщується на «робочому столі» депутата те безпосередньо перед кнопками для голосування, що не виключає «необережного» натискання кнопок за допомогою громіздких матеріалів. Відсутність в діях особи умислу направленого на порушення положень Закону України «Про запобігання корупції» (щодо конфлікту інтересів), є підставою для закриття провадження у справі у зв`язку із відсутністю в діях особи складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч.2 ст.172-7 КУпАП. Тому просить закрити провадження в справі у зв`язку з відсутністю в його діях складу вказаного адміністративного правопорушення.

В ході розгляду протоколу свідки ОСОБА_7 та ОСОБА_8 підтвердили, що технічні збої ПТК «Віче» під час роботи 49-ї сесії 7 скликання від 20.06. 2019 року не відбувалися, ОСОБА_1 за технічною допомогою під час голосування не звертався. За весь час роботи його як депутата Житомирської міської ради проблем у користування системою голосування у нього не виникало, його голоси зараховувались належним чином.

Свідки ОСОБА_3 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_4 в суді підтвердили, що вони є представники фракції об`єднання «Самопоміч» і ОСОБА_1 на засіданні фракції повідомив про конфлікт інтересів у зв`язку з розглядом питання №32 та не голосував за питання №32 на засіданні сесії повідомив про конфлікт інтересів.

Заслухавши ОСОБА_1 , свідків, переглянувши відеозапис моменту голосування 20.06.2019 року на 49-й сесії 7-го скликання за питання №32, дослідивши матеріали адміністративної справи приходжу до наступних висновків.

Відповідно до ч.2 ст.35 Закону України «Про запобігання корупції» у разі виникнення реального чи потенційного конфлікту інтересів у особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, прирівняної до неї особи, яка входить до складу колегіального органу ( комітету, комісії, колегії тощо), вона не має права брати участь у прийнятті рішення цим органом.

Про конфлікт інтересів такої особи може заявити будь-який інший член відповідного колегіального органу або учасник засідання, якого безпосередньо стосується питання, що розглядається. Заява про конфлікт інтересів члена колегіального органу заноситься в протокол засідання колегіального органу.

У разі неучасть особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, прирівняної до неї особи, яка входить до складу колегіального органу, у прийнятті рішень цим органом призведе до втрати правомочності цього органу, участь такої особи у прийнятті рішень має здійснюватися під зовнішнім контролем. Рішення про здійснення зовнішнього контролю приймається відповідним колегіальним органом.

У відповідності до п.п.1-4 ст.28 Закону України « Про запобігання корупції» особи, зазначені у пунктах 1,2 ч.1 ст.3 цього Закону, зобов`язані : вживати заходів щодо недопущення виникнення реального. Потенційного конфлікту інтересів; повідомляти не пізніше наступного робочого дня з моменту, коли особа дізналася чи повинна була дізнатися про наявність у неї реального чи потенційного конфлікту інтересів безпосереднього керівника, а у випадку перебування особи на посаді, яка не передбачає наявності у неї безпосереднього керівника, або в колегіальному органі Національне агентство чи інший визначений законом орган або колегіальний орган, під час виконання повноважень у якому виник конфлікт інтересів, не вчиняти дій та не приймати рішень в умовах реального конфлікту інтересів.

В ході розгляду протоколу встановлено, що результати поіменного голосування депутати мають можливість бачити одразу після закінчення волевиявлення по кожному питанню окремо. Наведене не позбавляло можливості ОСОБА_1 одразу звернутись, за наявності технічної помилки до спеціалістів. Тобто, ОСОБА_1 після здійснення голосування за питання №32 одразу мав змогу бачити результат свого волевиявлення та в разі не згоди з ним одразу заявити про це. Однак, ОСОБА_1 лише 23.07.2019 року звернувся з листом до Житомирської міської ради, про те, що його голос за голосування за питання №32 помилково зараховано під час голосування.

Таким чином, ОСОБА_1 вчинив адміністративне правопорушення, передбачене ч.2 ст.172-7 КУпАП.

Відповідно до ч.3 ст.38 КУпАП (в редакції закону станом на 20 червня 2019 року) адміністративне стягнення за вчинення правопорушення, пов`язаного з корупцією, може бути накладено протягом трьох місяців з дня його виявлення, але не пізніше двох років з дня його вчинення.

Зміни до цієї статті, якими було передбачено шестимісячний строк притягнення особи до адміністративної відповідальності за вчинення правопорушення, пов`язаного з корупцією набули чинності лише 19.04.2020 року з набуттям чинності Закону України «Про внесення змін до Закону України «Про публічні закупівлі» та деяких інших законодавчих актів України щодо вдосконалення публічних закупівель» №114-ІХ від 19.09.2019 року.

Відповідно до ст.58 Конституції України закони та інші нормативно-правові акти не мають зворотної дії в часі, крім випадків, коли вони пом`якшують або скасовують відповідальність особи.

Згідно зі ст.8 КУпАП особа, яка вчинила адміністративне правопорушення, підлягає відповідальності на підставі закону, що діє під час і за місцем вчинення правопорушення. Закони, які встановлюють або посилюють відповідальність за адміністративні правопорушення, зворотної сили не мають.

Таким чином, з набуттям чинності 19.04.2020 року Закону України «Про внесення змін до Закону України «Про публічні закупівлі» та деяких інших законодавчих актів України щодо вдосконалення публічних закупівель» №114-ІХ від 19.09.2019 року адміністративну відповідальність за вчинення правопорушення, пов`язаного з корупцією було посилено, а тому з огляду на наведені положення ст. 8 КУпАП на вчинені ОСОБА_1 діяння він не поширюється.

Виходячи із змісту ч.3 ст.38 КУпАП ( в редакції Закону станом на день вчинення правопорушення) ОСОБА_1 можливо притягнути до адміністративної відповідальності за вчинення правопорушення, пов`язаного з корупцією, лише протягом трьох місяців з дня його виявлення і не пізніше двох років з дня його вчинення.

Дата вчинення ОСОБА_1 правопорушення є 20.06.2019 року.

Початком обчислення строку виявлення адміністративного правопорушення є момент, коли зібрано докази, проаналізовано зібрані фактичні дані та зроблено висновок про наявність у діях особи складу адміністративного правопорушення. Такий висновок оформлюється у вигляді протоколу про адміністративне правопорушення.

Таким чином, днем виявлення вчиненого ОСОБА_1 правопорушення, передбаченого ч.2 ст.172-7 КУпАП слід вважати дату складання протоколу, тобто 21.09.2020 року.

Таким чином станом на 11.02.2021 року закінчились строки притягнення до адміністративної відповідальності, передбачені ч.3 ст.38 КУпАП ( в редакції Закону станом на 20.06.2019 ), що є підставою для закриття провадження про адміністративне правопорушення.

Керуючись ст.ст.38 ( в редакції Закону станом на 20.06.2019 р.), 283, 284 Кодексу України про адміністративні правопорушення,

П О С Т А Н О В И Л А:

Адміністративне провадження в справі про адміністративне правопорушення, передбачене ч.2 ст.172-7 КУпАП, відносно ОСОБА_1 закрити у зв`язку із закінченням на момент розгляду справи строків передбачених ст.38 КУпАП.

Постанова може бути оскарження до Житомирського апеляційного суду через Корольовський райсуд м.Житомира протягом 10 днів.

Cуддя Н. П. Янчук