Справа №468/285/21-п
БАШТАНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

05.04.2021 року суддя Баштанського районного суду Миколаївської області Муругов В.В., розглянувши матеріали справи про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 (реєстраційний номер облікової картки платника податків невідомий), проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , керівника КО «Правопорядок»,

за скоєння правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП,

В С Т А Н О В И В:

Протоколом про адміністративне правопорушення ОСОБА_1 інкримінується, що 07.03.2021 року близько 15.40 год. в м. Баштанка Баштанського району Миколаївської області по вул. Українська, біля буд № 12, він виражався нецензурною лайкою на адресу ОСОБА_2 , чим порушив громадський порядок.

ОСОБА_1 при розгляді справи в суді свою вину в інкримінованому порушенні не визнав, пояснивши, що у вказаний у протоколі день до нього, як депутата місцевої ради звернулася ОСОБА_3 з приводу того, що з подвір`я одного з домоволодінь гучно лунає музика, яка їй заважає. Тому він пішов до домоволодіння, де грала музика, та постукав в хвіртку. До нього вийшла ОСОБА_2 він їй зробив зауваження щодо гучного увімкнення музики, а вона заперечила та вказала, що має право слухати музику до певного часу, в ході спілкування він також помітив купу будівельних матеріалів та вважав, що власником домоволодіння допущене порушення правил благоустрою та утримання території і попрохав надати йому документи щодо права власності на домоволодіння, на ґрунті спорів щодо цього між ними та іншою жінкою, яка вийшла з будинку пізніше виникла сварка. При цьому ОСОБА_1 заперечив, що він висловлювався нецензурною лайкою.

Потерпіла ОСОБА_2 вказала, що 07.03.2021 року вона допомагала брату прибирати в дворі домоволодіння по АДРЕСА_2 , разом з нею була ОСОБА_4 . Вони приблизно в 13.0014.00 год. увімкнули музику, потім до двору прийшла жінка та попросила зменшити гучність музики. Вони вимкнули музику та пішли до будинку. Через деякий час, приблизно в 15.40 год. вона почула гучний стук у хвіртку та пішла подивитись хто стукає. Підійшовши до хвіртки, вона побачила ОСОБА_5 , який зробив зауваження щодо гучної музики, а вона йому зробила зауваження щодо того, що він не подзвонив у дзвінок, а гучно стукав у хвіртку. Після цього ОСОБА_5 почав застосовувати в розмові нецензурну лексику та між ними виникла сварка. Вона при цьому стояла в дворі, а Майданов біля відчиненої хвіртки перед двором. Потім з будинку вийшла ОСОБА_6 та також приєдналась до сварки, за нею з будинку вийшов ОСОБА_7 . Після цього вони викликали поліцію.

Свідок ОСОБА_4 пояснила, що вони разом з ОСОБА_8 прибирали в дворі та увімкнули музику, яку через певний час вимкнули, оскільки прийшла сусідка та скаржилась на гучність музики. Через деякий час, коли всі вже перебували в будинку, то вони почули, що хтось гучно стукає у хвіртку, ОСОБА_8 пішла подивитись хто прийшов та її певний час не було, тому ОСОБА_6 також вийшла до хвіртки, де побачила, що ОСОБА_5 свариться з ОСОБА_8 , вживаючи при цьому нецензурну лексику, він також зажадав, щоб йому показали документи на будинок, тому вона виносила відповідні документи. Потім з будинку вийшов ОСОБА_7 та вони викликали поліцію.

Свідок ОСОБА_9 вказав, що 07.03.2021 року він разом з ОСОБА_8 та ОСОБА_6 прибирали в дворі, при цьому грала музика, до них прийшла сусідка і зробила зауваження щодо гучності музики. Пізніше, коли всі перебували в будинку, то почули гучний стук в хвіртку, спочатку надвір пішла ОСОБА_8 , після цього ОСОБА_6 , після цього він почув крики та також вийшов до хвіртки, де відбувалась сварка між ОСОБА_5 , який стояв біля хвіртки зовні, та ОСОБА_8 та ОСОБА_6 , які стояли біля хвіртки в дворі, при цьому ОСОБА_5 в ході сварки вживав нецензурні фрази, а після зауваження ОСОБА_7 припинив вживання нецензурних слів. Майданов спочатку вказував на гучність музики, а потім вказував на наявність біля подвір`я будівельних матеріалів. Далі на місце події викликали поліцію.

Свідок ОСОБА_3 вказала, що 07.03.2021 року після 14.00 год. вона прийшла до будинку Бойчуків, який знаходиться недалеко від її житла, з приводу гучної музики, яка лунала з їх домоволодіння, яка заважала їй, а також в цей час неподалік проходив похорон. З приводу гучності музики вона розмовляла з власницею будинку ОСОБА_10 і просила її або вимкнути, або зменшити гучність музики, але та відповіла, що в себе вдома буде слухати музику як схоче, на що ОСОБА_11 повідомила, що звернеться з цього приводу до депутата та повернулась до себе додому. Після цього вона зателефонувала ОСОБА_5 та попросила його допомогти зменшити гучність музики у сусідів. Свідок почула, що вимкнули музику тільки після приходу ОСОБА_5 . Самої розмови чи сварки ОСОБА_5 і мешканців того будинку свідок не бачила та не чула.

Вислухавши пояснення ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_4 , ОСОБА_9 та ОСОБА_3 , дослідивши матеріали, що знаходяться у справі (заяву ОСОБА_2 , письмові пояснення ОСОБА_2 , ОСОБА_1 , ОСОБА_4 , ОСОБА_9 , ОСОБА_3 ), суддя приходить до наступних висновків.

Об`єктивна сторона правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, полягає у дрібному хуліганстві, тобто нецензурній лайці в громадських місцях, образливому чіплянні до громадян та інших подібних діях, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Громадський порядок - це обумовлена потребами суспільства система відносин, що складається у громадських місцях в процесі спілкування людей, яка має на меті забезпечення спокійної обстановки суспільного життя, нормальних умов для праці і відпочинку людей.

Обов`язковою ознакою об`єктивної сторони дрібного хуліганства є місце вчинення діяння, яким є виключно громадське місце.

Обов`язковою ознакою суб`єктивної сторони хуліганства є мотив явної неповаги до суспільства, а також мета порушення громадського порядку та спокою громадян. Домінування у свідомості винного такого внутрішнього спонукання і відсутність особистого мотиву посягання на потерпілого є головним критерієм будь-якого хуліганства, в тому числі і дрібного хуліганства.

При цьому, зміст і спрямованість діяння, що має істотне значення для його правової оцінки, в кожному конкретному випадку визначається виходячи з часу, місця, обстановки й інших обставин його вчинення, характеру дій особи, відносно якої складений протокол, а також поведінки потерпілого і стосунків, що склалися між ними.

Відповідно до вимог ст. 80 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Згідно із вимогами ст. 256 КУпАП у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються: дата і місце його складення, посада, прізвище, ім`я, по-батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності (у разі її виявлення); місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих, якщо вони є; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості, необхідні для вирішення справи.

Із змісту вказаної норми слідує, що протокол про адміністративне правопорушення як документ, що засвідчує факт неправомірних дій та є одним з основних джерел доказів та єдиною підставою притягнення особи до адміністративної відповідальності, складається за встановленою формою і має містити дані, необхідні для вирішення адміністративної справи, зокрема, про місце, час вчинення та суть правопорушення, спричинену матеріальну шкоду, а також про свідків і потерпілих. А тому предмет судового розгляду обмежений обставинами, які вказані у протоколі про адміністративне правопорушення та які визначають його суть, суддя при цьому при розгляді протоколу не в праві виходити за межі викладених в ньому обставин.

Проте у протоколі, складеному відносно ОСОБА_1 , фактично не зазначені не тільки конкретні дії правопорушника, які б підпадали під об`єктивну сторону та мали ознаки адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, а й взагалі не вказано про те, що місце, де відбувались події, є саме громадським місцем, що є обов`язковою умовою об`єктивної сторони саме цього виду правопорушень.

Крім того, у протоколі викладена лише диспозиція ст. 173 КУпАП, проте суть правопорушення, яке інкримінується ОСОБА_1 , залишилася невизначеною, а також не зазначені обов`язкові елементи об`єктивної сторони правопорушення громадське місце, та суб`єктивної сторони хуліганський мотив, що унеможливлює притягнення за ст. 173 КУпАП особи, відносно якої такий протокол складений.

Натомість з пояснень ОСОБА_2 , ОСОБА_4 та ОСОБА_9 слідує, що з боку ОСОБА_1 мали місце висловлювання нецензурною лайкою на адресу ОСОБА_2 , однак не з мотивів явної неповаги до суспільства, ав ході взаємних претензій з боку ОСОБА_1 (щодо увімкнення гучної музики та скарг з цього приводу мешканки сусіднього будинку і щодо наявності будівельного сміття біля подвір`я), а з боку ОСОБА_2 (щодо того, що ОСОБА_1 гучно стукав у хвіртку при наявності дзвінка, чим налякав дітей), які переросли в нетривалу сварку між ними.

Обстановка й обставини події, динаміка їх розвитку свідчать про те, що сварка між вказаними особами була викликана дійсними реальними причинами, які зумовили раптову неприязнь в учасників один до одного, тому дії особи, відносно якої складений протокол, були зумовлені вказаними мотивами, а не хуліганським мотивом, та не мали на меті порушення громадського порядку і спокою громадян.

При цьому при розгляді справи не було встановлено, що висловлювання ОСОБА_1 на адресу ОСОБА_2 вплинули чи могли вплинути на громадський порядок, оскільки, як вказувалось вище, в протоколі взагалі не вказано, що місце події було громадським місцем, крім того з пояснень учасників та очевидців слідує, що в момент вказаної сварки ОСОБА_2 знаходилася на території приватного домоволодіння, тобто за межами громадського місця, а ОСОБА_1 стояв також біля хвіртки вказаного приватного домоволодіння. Крім того, всі очевидці даної події не були перехожими чи випадковими свідками ззовні, а також перебували в той час в даному приватному домоволодінні. Отже особою, яка склала протокол про адміністративне правопорушення, не зібрані докази того, що особа, відносно якої такий протокол складений, діяла з метою порушення громадського порядку та що фактично вчиненні нею дію дійсно в даному випадку порушили громадський порядок.

З комплексу наведених вище обставин та враховуючи правове значення протоколу про адміністративне правопорушення, який не тільки визначає суть адміністративного правопорушення, інкримінованого в провину особі, а також є доказом у справі про адміністративне правопорушення відповідно до ст. 251 КУпАП, а також у зв`язку з відсутністю у протоколі необхідних ознак об`єктивної сторони розглядуваного порушення (громадське місце) та хуліганського мотиву дій особи, відносно якої складено протокол, та недоведеності в її діях умислу на порушення громадського порядку, які є необхідними елементами суб`єктивної сторони складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, слідує те, що провадження у справі підлягає закриттю за відсутності в діях особи складу правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 247, 252,280,283,284,285 КУпАП, суддя

ПОСТАНОВИВ:

Провадження в справі про адміністративне правопорушення за ст. 173 КУпАП щодо ОСОБА_1 закрити у зв`язку з відсутністю складу адміністративного правопорушення, передбаченого диспозицією ст. 173 КУпАП.

Скаргу на постанову по справі про адміністративне правопорушення може бути подано протягом десяти днів з дня винесення постанови до Миколаївського апеляційного суду через Баштанський районний суд Миколаївської області.

СУДДЯ: