Справа № 647/2423/21
№ провадження 3/647/1637/2021
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20.09.2021 року Суддя Бериславського районного суду Херсонської області Корсаненкова О.О., розглянувши матеріали справи про адміністративне правопорушення, які надійшли від Бериславського районного відділу поліції Головного управління Національної поліції в Херсонській області про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Берислав, громадянина України, зареєстрованого та проживаючого за адресою АДРЕСА_1 , не працюючого, ідентифікаційний номер не надано,

у вчиненні правопорушення, передбаченого ст.173 КпАП України,

встановив:

До Бериславського районного суду Херсонської області з Бериславського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Херсонській області надійшов протокол про адміністративне правопорушення від 11.09.2021 року відносно ОСОБА_1 у вчинені правопорушення, передбаченого ст.173 КпАП України.

В судовому засіданні ОСОБА_1 вину у вчиненні вказаного правопорушення не визнав, заперечував проти притягнення його до адміністративної відповідальності, посилаючись на те, що протягом року через межову стіну із сусідньої земельної ділянки буд. АДРЕСА_2 витікає брудна вода, яка потрапляє на земельну ділянку, а саме в ОСОБА_2 . Останні неодноразово разом зі своєю дружиною зверталися до власників земельної ділянки та буд. АДРЕСА_3 ОСОБА_3 та ОСОБА_4 з проханням ізолювати вигрібну яму, влаштовану під межовою стіною. Проте останні ніяких дій не вживали. ОСОБА_1 аби вирішити конфлікту ситуацію неодноразово звертався до міської ради. держспоживслужби, поліції зі скаргами, але останні ніяким чином на сусідів не вплинули. Власники сусідньої земельної ділянки відкрито ігнорували рекомендації всіх органів щодо демонтування вигрібної ями і продовжували зливати на земельну ділянку ОСОБА_1 брудну воду з неприємним запахом. У діях ОСОБА_1 відсутній хуліганський мотив, громадський порядок та спокій громадян він не порушував, а лише відстоював свої права. Просив провадження у справі закрити.

В ході дослідження матеріалів справи судом встановлено наступне:

В протоколі про адміністративне правопорушення серії ВАБ № 820235 від 11.09.2021 року зазначено, що 08.09.2021 року о 12-20 год. ОСОБА_1 , з хуліганських мотивів вилив брудну воду на подвір`я ОСОБА_3 , за адресою АДРЕСА_4 , чим вчинив хуліганські дії. Своїми діями ОСОБА_1 скоїв дрібне хуліганство та вчинив правопорушення, передбачене ст.173 КпАП України.

До даного протоколу додано пояснення ОСОБА_3 від 08.09.2021 року, з котрих вбачається, що він 08.09.2021 року близько 09-10 год. знаходячись в будинку АДРЕСА_3 , почув хлюпіт води на подвір`ї. Коли вийшов з будинку, помітив на подвір`ї розлиту невідому рідину з різким запахом. Спочатку не зрозумів звідки взялася дана рідина, а потім через паркан помітив сусіда ОСОБА_1 , який повертався додому. В результаті цього, ОСОБА_3 звернувся до сусіда, у якого на будинку знаходиться камера відео спостереження, з проханням передивитися відео аби встановити хто розлив рідину на подвір`ї. З переглянутого відеозапису було встановлено, що вищезазначене зробив ОСОБА_1 ОСОБА_3 зазначив, що з ОСОБА_1 давно перебуває у неприязних стосунках.

З пояснень ОСОБА_1 від 08.09.2021 року, які містяться у матеріалах справи, вбачається, що поряд з його будинком знаходиться житловий будинок, який належить ОСОБА_5 та ОСОБА_6 . Приблизно 9 місяців назад ОСОБА_1 помітив, що з сусіднього будинку АДРЕСА_3 тече невідома рідина, чорна з неприємним запахом. Звертався до сусідів аби вирішити дане питання, але останні не реагували.

Заслухавши пояснення ОСОБА_1 , дослідивши матеріали справи, судом встановлено наступне:

За положеннями ст.7 КпАП України, ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

Відповідно до ст. 245 КпАП України, завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення, є, зокрема, своєчасне, всебічне, повне та об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом.

Згідно із ст. 280 КпАП України, суд при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати, зокрема, чи було вчинене адміністративне правопорушення та чи винна особа у його вчиненні.

У відповідності до ст. 9 КпАП України, адміністративним проступком визнається протиправна, винна дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Відповідно до ст.173 КпАП України, дрібне хуліганство, тобто нецензурна лайка в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян тягнуть за собою адміністративну відповідальність.

Об`єктом даного адміністративного правопорушення є суспільні відносини у сфері охорони громадського порядку. Об`єктивна сторона правопорушення виражається у нецензурній лайці в громадських місцях, образливому чіплянні до громадян та інших подібних діях, що порушують громадський порядок і спокій громадян (формальний склад). Суб`єкт адміністративного проступку - загальний (фізична осудна особа, яка досягла 16-річного віку). Суб`єктивна сторона правопорушення визначається ставленням до наслідків і характеризується наявністю вини у формі прямого чи непрямого умислу.

Отже, обов`язковими ознаками правопорушення, передбаченого ст.173 КпАП України, є дії, що посягають на громадський порядок (його порушення).

Згідно із ст. 251 КпАП України, доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених ст. 255 цього Кодексу.

Відповідно до ст. 62 Конституції України, обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

За практикою Європейського суду з прав людини, що сформульована у п. 43 рішення Європейського суду з прав людини від 14.02.2008 року у справі Кобець проти України (з відсиланням на п.282 рішення у справі Авшар проти Туреччини (Avsar v. Turkey), згідно яких доказування, зокрема, має випливати із сукупності ознак чи неспростовних презумпцій, достатньо вагомих, чітких та узгоджених між собою, а за відсутності таких ознак не можна констатувати, що винуватість обвинуваченого доведено поза розумним сумнівом.

Спираючись на положення ч. 1 ст. 6 Європейської конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, а також на практику Європейського суду з прав людини у справах Лучанінова проти України (рішення від 09.06.2011 року, заява № 16347/02), Малофєєва проти Росії (рішення від 30.05.2013 року, заява №36673/04), Карелін проти Росії (заява № 926/08, рішення від 20.09.2016 року), суд, виходить з того, що, як і у кримінальному провадженні, суд у цій справі має бути неупередженим і безстороннім і не вправі самостійно змінювати на шкоду особі формулювання правопорушення, викладене у фабулі протоколу про адміністративне правопорушення. Відповідне формулювання слід вважати по суті викладенням обвинувачення у вчиненні адміністративного правопорушення, винуватість у скоєнні якого має бути доведено не судом, а перед судом у змагальному процесі. Суд також не має права самостійно відшукувати докази винуватості особи у вчиненні правопорушення, оскільки таким чином, неминуче перебиратиме на себе функції обвинувача, позбавляючись статусу незалежного органу правосуддя, що є порушенням ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Стандарт доведення вини поза розумним сумнівом означає, що при доведенні винуватості особи не повинно залишатися жодного розумного сумніву в цьому, тоді як наявність такого розумного сумніву у винуватості особи є підставою для його виправдання. Недоведена вина прирівнюється до доведеної невинуватості.

Отже, всі викладені в протоколі про адміністративне правопорушення обставини повинні бути належним чином перевірені та доводитися сукупністю належних і допустимих доказів.

Протокол про адміністративне правопорушення не може бути єдиним та беззаперечним доказом вчинення ОСОБА_1 адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КпАП України.

На підтвердження вини ОСОБА_1 у вчиненні вказаного правопорушення до протоколу додано письмові пояснення ОСОБА_3 від 05.09.2021 року, які не підтверджують наявності у ОСОБА_1 хуліганського мотиву при вчиненні зазначених у протоколі дій.

Разом із тим, з пояснень ОСОБА_1 та ОСОБА_3 вбачається, що між останніми існують давні неприязні відносини.

З наданих ОСОБА_1 матеріалів, які були досліджені судом, вбачається, що з приводу наявності вигрібної ями під межовою стіною між домоволодіннями №№ 196, АДРЕСА_3 та негативних наслідків від цього ОСОБА_1 неодноразово звертався до державних органів із скаргами, проте конфлікт досі вирішено не було, хоча за актом обстеження від 14.06.2021 року ОСОБА_5 було рекомендовано до 01.09.2021 року демонтувати наявну вигрібну яму.

У відповідності до п.1 ч.1 ст.247 КпАП України, обставина що виключає провадження в справі про адміністративне правопорушення є відсутність події і складу адміністративного правопорушення. Заслухавши пояснення особи, що притягується до адміністративної відповідальності, оцінивши зібрані по справі докази в їх сукупності, суд дійшов висновку, що провадження по справі відносно ОСОБА_1 необхідно закрити через відсутність в його діях складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КпАП України, оскільки в ході судового розгляду не встановлено, що дії останнього були направлені на порушення громадського порядку, як того вимагає ст.173 КпАП України.

Керуючись п.1 ч.1 ст.247, ст.ст. 248, 249, 256 КпАП України, суд

постановив:

Провадження в справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 за ст.173 КпАП України закрити за відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.

Постанова у справі про адміністративне правопорушення може бути оскаржена шляхом подання апеляційної скарги протягом десяти днів з дня її винесення до Херсонського апеляційного суду через Бериславський районний суд Херсонської області.

Постанова набрала законної сили __________ 2021 року.

Суддя О.О.Корсаненкова