Єдиний унікальний номер 725/9084/21
Номер провадження 3/725/4896/21
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

24.12.2021 року м. Чернівці

Суддя Першотравневого районного суду м. Чернівці Нестеренко Є.В., розглянувши адміністративну справу, яка надійшла від Чернівецької митниці Держмитслужби, про притягнення до адміністративної відповідальності громадянина Болгарії ОСОБА_1 ( ОСОБА_2 ), ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Церетелево, Болгарія, який не працює, проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , закордонний паспорт НОМЕР_1 , виданий 26.03.2019 року, органом МВР Болгарії, за ч. 1 cт. 483 Митного Кодексу України, -

ВСТАНОВИВ :

23.12.2021 року до суду від Чернівецької митниці Держмитслужби надійшла адміністративна справа відносно громадянина Болгарії ОСОБА_1 ( ОСОБА_2 ), ІНФОРМАЦІЯ_1 за ч. 1 cт. 483 Митного Кодексу України.

Відповідно до протоколу встановлено, що 07.11.2021 року о 20 год. 30 хв. на територію п/п «Порубне-Сірет» Чернівецької митниці в зону митного контролю в`їхав автомобіль марки «Skoda Octavia» державний номер НОМЕР_2 під керуванням громадянина Болгарії, який слідував з України до Румунії, в приватних справах. Даний громадянин до митного контролю надав контрольний талон для проходження митного контролю по «зеленому коридору», чим своїми діями заявив про те, що переміщувані ним через митний кордон України товари не підлягають письмовому декларуванню, оподаткуванню митними платежами, не підпадають під встановлені законодавством заборони та/або обмеження щодо ввезення на митну територію України.

Згідно ч. 5 ст. 366 МК України обрання "зеленого коридору" вважається заявою громадянина про те, що переміщувані ним через митний кордон України товари не підлягають письмовому декларуванню, оподаткуванню митними платежами, не підпадають під встановлені законодавством заборони та/або обмеження щодо ввезення на митну територію України або вивезення за межі цієї території та свідчить про факти, що мають юридичне значення.

Згідно ч. 6 даної статті громадяни, які проходять (проїжджають) через "зелений коридор", звільняються від подання письмової митної декларації. Звільнення від подання письмової митної декларації не означає звільнення від обов`язкового дотримання порядку переміщення товарів через митний кордон України.

При візуальному громадянин ОСОБА_1 заявив про наявність 6 валіз з особистими речами, які пред`явив до митного контролю. Згідно рішення митного органу даний транспортний засіб та громадянин був виведений з зеленого коридору в червоний коридор.

Під час здійснення митних формальностей, а саме поглибленого догляду пред`явленого транспортного засобу та вищевказаних речей, було виявлено не заявлені, не пред`явлені до митного контролю та приховані від митного контролю старовинні монети круглої форми в кількості 2 штуки, з металу:

-монета діаметром 36 мм, 1838 року видання;

-монета діаметром 20 мм, 1907 року видання, та 2 банкноти:

-«Кредитний білет», номіналом 10 рублів, 1909 року;

-«Денежний знак», номіналом 25000000 рублів, 1924 року.

Монети та банкноти знаходилась в багажному відділенні автомобіля в валізі з особистими речами, в косметичці, в коробці для зберігання монет. Доступ та виїмка стали можливими після виймання частини речей та розкриття валізи, косметички та коробки.

Згідно Закону України «Про вивезення, ввезення та повернення культурних цінностей» від 21 вересня 1999 року №1068-XIV до культурних цінностей відносяться рідкісні монети (вітчизняні та зарубіжні монети із дорогоцінних та недорогоцінних металів, виготовлені до 1960 року включно) та може бути вивезений за межі митної території України на підставі свідоцтва на право вивезення культурних цінностей.

Згідно заключення № 22 від 07.11.2021 року мистецтвознавця банкнота «Кредитний білет», 1909 року та банкнота «Денежний знак», 1924 року - підпадають під дію Закону України «Про вивезення, ввезення та повернення культурних цінностей» від 21 вересня 1999 року та можуть бути вивезені за межі митної території України на підставі свідоцтва на право вивезення культурних цінностей.

У відповідності ст. 370 МКУ виявленні предмети не відносяться до переліку товарів, які можуть бути віднесені до особистих речей громадян.

Гр. Болгарії ОСОБА_1 митний контроль пройшов, та виявлені предмети визнав своєю власністю, жодних дозвільних документів на право переміщення через державний кордон України вищевказаних монет у нього не має.

Митним органом складений протокол, відносно громадянинаБолгарії ОСОБА_1 за ч.1 ст. 483 МК України, за вчинення дій спрямованих на незаконне переміщення через митний кордон України з приховуванням від митного контролю вищевказаних предметів, шляхом використання способів та засобів, які утруднюють їх виявлення.

Відповідно до вимог ст.245 КУпАП, ст.486 МК України, завданням у справах про порушення митних правил є своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом. При розгляді кожної справи суддя зобов`язаний з`ясувати обставини, передбачені ст.280 КУпАП, ст.489 МК України, а винесене у справі судове рішення має ґрунтуватись на конкретних доказах.

Згідно ст. 494 МК України про кожний випадок виявлення порушення митних правил уповноважена посадова особа органу доходів і зборів, яка виявила таке порушення, невідкладно складає протокол за формою, установленою центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну податкову і митну політику.

У відповідності до вимог ст. 495 МК України, доказами у справі про порушення митних правил є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку встановлюється наявність або відсутність порушення митних правил, винність особи у його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Такі дані встановлюються: протоколом про порушення митних правил, протоколами процесуальних дій, додатками до зазначених протоколів; поясненнями свідків, поясненнями особи, яка притягується до відповідальності; висновком експерта, іншими документами.

Питання ринкової вартості товарів безпосередніх предметів порушення митних правил повинно вирішуватися особою, яка має спеціальні знання, за результатами проведення відповідних експертних досліджень (ст. 273 КУпАП).

Відповідно до висновку експерта Чернівецького обласного центру з питань культурної спадщини Відділу контролю за переміщенням культурних цінностей через Державний кордон України №25 від 17.12.2021 р. вбачається, що загальна ринкова вартість предметів дослідження становить 1200,00 гривень.

З огляду на те, що ринкова вартість товару, що переміщувався ОСОБА_1 через митний кордон України встановлена лише через огляд визначення вартості товару з мережі Інтернет, вважаю, що вказаний висновок є суперечливим та таким, що викликає сумніви у його правильності.

Крім того, всупереч Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень затверджених наказом Міністерства юстиції України 08.10.1998 № 53/5 із змінами, у висновку експерта відсутні дані про повідомлення експерта про кримінальну відповідальність за дачу завідомо неправдивого висновку та за відмову від проведення експертизи. Більше того у висновку експерта зазначено, що експерти відділу не несуть відповідальність за ринкову вартість предметів.

Відповідно до рішення Великої Палати Верховного Суду від 18.12.2019 №522/1029/18 висновок експерта не може бути належним і допустимим доказом, якщо у ньому не зазначено, що експерт обізнаний про кримінальну відповідальність за завідома неправдивий висновок, і що такий висновок підготовлено для подання до суду.

Тому такий висновок під час розгляду справи по суті може бути визнаний судом недопустимим доказом.

Так, санкція ч. 1 ст. 483 МК України передбачає адміністративне стягнення у вигляді накладення штрафу в розмірі 100 відсотків вартості товарів - безпосередніх предметів порушення митних правил з конфіскацією цих товарів, а також товарів, транспортних засобів із спеціально виготовленими сховищами (тайниками), що використовувалися для переміщення товарів - безпосередніх предметів порушення митних правил через митний кордон України.

Відповідно до положень ст. 527 МК України у справі про порушення митних правил орган доходів і зборів або суд (суддя), що розглядає справу, виносить одну з таких постанов: про проведення додаткової перевірки; про накладення адміністративного стягнення; про закриття провадження у справі. У постанові про проведення додаткової перевірки зазначаються конкретні суб`єкти, завдання та строки перевірки.

З огляду на викладене, враховуючи, що вартість переміщуваних товарів має важливе значення для розміру накладення адміністративного стягнення передбаченого санкцією ч.1 ст.483 МК України, вищенаведені неточності є істотними і не можуть бути усунені в судовому засіданні, що позбавляє суд можливості всебічно, повно та об`єктивно розглянути справу про адміністративне правопорушення і прийняти законне рішення по справі, на підставі чого матеріали даної справи, як неналежно оформлені, підлягають направленню до органу, який порушив адміністративне провадження для проведення додаткової перевірки із визначенням завдань та строків такої перевірки.

Керуючись ст.ст. 483,494,495,527 Митного Кодексу України,-

ПОСТАНОВИВ:

Адміністративну справу про порушення митних правил № 725/9084/21 про притягнення до адміністративної відповідальності за ч. 1 ст. 483 МК України громадянина Болгарії ОСОБА_1 ( ОСОБА_2 ) - направити начальнику Чернівецької митниці Держмитслужбидля проведення додаткової перевірки.

Встановити строк в межах додаткової перевірки Чернівецькій митниці Держмитслужби30 (тридцять ) днів з дати отримання матеріалів даної справи для усунення недоліків, описаних у постанові суду.

Постанова оскарженню не підлягає.

Суддя Першотравневого

районного суду м.Чернівці Є. В. Нестеренко