КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Провадження №33/824/2115/2021 Суддя-доповідач у 2 інстанції Голуб С.А.
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21 квітня 2021 року Київський апеляційний суд в складі судді-доповідача Голуб С.А.,

за участі осіб, які з`явились в судове засідання:

захисник ОСОБА_1 - адвокат Москалюк А.П.

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання ОСОБА_2 про поновлення строку на апеляційне оскарження у справі про адміністративне правопорушення за апеляційною скаргою апеляційною скаргою ОСОБА_2 на постанову Дарницького районного суду м. Києва від 06 листопада 2020 року, якою провадження у справі відносно ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , закрито у зв`язку з відсутністю складу адміністративного правопорушення,

ВСТАНОВИВ:

У листопаді 2020 року до Дарницького районного суду м. Києва з управління патрульної поліції у м. Києві надійшли матеріали справи про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 , якою вчинено адміністративне правопорушення, відповідальність за яке передбачена ст. 124 КУпАП.

Із протоколу про адміністративне правопорушення серії ДПР18 № 032507, вбачається, що ОСОБА_1 , 09 жовтня 2020 року о 08 годині 30 хвилин, на вулиці Харківське шосе, 56 в м. Києві, керуючи автомобілем «Форд», державний номерний знак НОМЕР_1 , під час перестроювання не надала дорогу автомобілю, що рухався в попутному напрямку по тій смузі, на яку вона мала намір перестроїтися, внаслідок чого вчинила зіткнення з автомобілем «Акура», державний номерний знак НОМЕР_2 , після чого автомобіль «Форд», державний номерний знак НОМЕР_1 , здійснив зіткнення з транспортним засобом «Маз», державний номерний знак НОМЕР_3 , що призвело до пошкодження транспортних засобів.

Своїми діями ОСОБА_1 порушила п. 10.3 ПДР України та вчинила правопорушення, передбачене ст. 124 КпАП України.

Постановою Дарницького районного суду м. Києва від 06 листопада 2020 року провадження у справі відносно ОСОБА_1 закрито у зв`язку з відсутністю в її діях складу адміністративного правопорушення.

Не погоджуючись з вказаною постановою суду першої інстанції, ОСОБА_2 31 березня 2021 року подав апеляційну скаргу, в якій просить скасувати постанову Дарницького районного суду м. Києва від 06 листопада 2020 року та визнати винною ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 124 КУпАП.

Одночасно зі зверненням до суду з апеляційною скарго, ОСОБА_2 порушує питання про поновлення строку на апеляційне оскарження постанови суду першої інстанції у даній справі. В клопотанні про поновлення строку на апеляційне оскарження зазначає, що 09 листопада 2020 року оскаржувану постанову суду першої інстанції було опубліковано в Єдиному державному реєстрі судових рішень, захисник ОСОБА_2 - адвокат Калман Д.А. в період з 11 листопада 2020 року по 25 листопада 2020 року перебував на лікарняному, що унеможливило ознайомлення з текстом оскаржуваної постанови суду складення апеляційної скарги.

Лише 26 листопада 2020 року захисник скаржника ознайомився з текстом оскаржуваної постанови суду, а 04 грудня 2020 року була подана апеляційна скарга, однак постановою Київського апеляційного суду від 17 грудня 2020 року апеляційна скарга була повернута скаржнику у зв`язку з пропуском строку на апеляційне оскарження.

28 грудня 2020 року усунувши недоліки вказані в постанові Київського апеляційного суду від 17 грудня 2020 року було повторно подано апеляційну скаргу, однак така апеляційна скарга знову ж була повернута скаржнику постановою Київського апеляційного суду від 15 лютого 2021 року, оскільки причини пропуску строку на апеляційне оскарження були визнані судом неповажними.

31 березня 2021 року скаржник втретє звертається до суду з апеляційною скаргою на постанову суду першої інстанції від 06 листопада 2020 року.

На підставі викладеного, ОСОБА_2 просить суд апеляційної інстанції визнати поважними причини пропуску строку на апеляційне оскарження постанови суду та поновити пропущений строк.

ОСОБА_2 та його захисник - адвокат Калман Д.А. в судове засідання не з`явились, про дату, час та місце судового розгляду повідомлялись належним чином.

На електронну адресу Київського апеляційного суду 21 квітня 2021 року від захисника ОСОБА_2 - адвоката Калмана Д.А. надійшло клопотання про відкладення розгляду справи, оскільки останній захворів на COVID-19, а докази надасть в наступне судове засідання.

Однак, суд апеляційної інстанції відхиляє подане захисником клопотання про відкладення розгляду справи, враховуючи те, що результати лабораторного дослідження на виявлення коронавірусної інфекції COVID-19 надходять в електронному вигляді на електронну адресу особи, у якої здійснювався забір біологічного матеріалу для проведення відповідного лабораторного дослідження. Таким чином, захисник ОСОБА_2 - адвокат Калман Д.А. мав можливість разом з направлення клопотання про відкладення розгляду справи на електронну адресу суду долучити й результат лабораторного дослідження, яким підтверджений факт захворювання захисника на COVID-19, а тому у суду апеляційної інстанції відсутні підстави для відкладення розгляду справи.

Захисник ОСОБА_1 - адвокат Москалюк А.П. в судовому засіданні заперечував проти поновлення строку на апеляційне оскарження та просив суд апеляційної інстанції визнати причини пропуску строку на апеляційне оскарження неповажними та повернути апеляційну скаргу особі, яка її подала.

Заслухавши захисника ОСОБА_1 - адвоката Москалюка А.П., перевіривши апеляційну скаргу ОСОБА_2 та доводи клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження, вивчивши матеріали справи, суд апеляційної інстанції доходить висновку, що причини пропуску строку є неповажними, а апеляційна скарга підлягає поверненню особі, яка її подала, виходячи з такого.

Право доступу до суду апеляційної інстанції для оскарження рішення суду є невід`ємною частиною права на справедливий судовий розгляд з метою перевірки законності та обґрунтованості рішення суду першої інстанції.

Проте, відповідно до ст. 7 КУпАП провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

Право на доступ до суду не є абсолютним і може підлягати обмеженням, вони дозволяються опосередковано, оскільки право на доступ до суду «за своєю природою потребує регулювання державою, що може змінюватись у часі та місці відповідно до потреб і ресурсів суспільства та окремих осіб» (рішення ЄСПЛ від 28 травня 1985 року у справі «Ешингдейн проти Сполученого Королівства»).

Згідно ст. 294 КУпАП постанова судді у справі про адміністративне правопорушення може бути оскаржена особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником протягом 10 днів з дня винесення постанови.

Апеляційна скарга, подана після закінчення строку на подачу скарги, повертається особі, яка її подала, якщо вона не заявляє клопотання про поновлення цього строку, а також якщо у поновленні цього строку відмовлено.

В своїх рішеннях ЄСПЛ вказує, що національний суд має право поновити строк на оскарження рішення суду нижчої інстанції, якщо апелянт у відповідному клопотанні наведе причину пропуску цього строку, і суд визнає цю причину поважною. Проте можливість суду щодо поновлення строку не буде необмеженою, оскільки сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження (рішення ЄСПЛ від 26 квітня 2007 року у справі «Олександр Шевченко проти України» та рішення ЄСПЛ від 14 жовтня 2003 року у справі «Трух проти України»). При визначенні наявності поважності причин пропуску, національний суд насамперед має виходити із наявності об`єктивних причин, які унеможливлювали особі вчасно подати апеляційну скаргу, або вчасно вжити заходів до оскарження судового рішення.

Так, з матеріалів справи про адміністративні правопорушення вбачається, що оскаржувана постанова була винесена 06 листопада 2020 року. Разом з тим, апеляційна скарга була подана лише 31 березня 2021 року, тобто із значним порушенням встановленого законом строку на апеляційне оскарження постанови.

Як вбачається з матеріалів справи ОСОБА_2 був обізнаний про наявність в провадженні Дарницького районного суду м. Києва адміністративного матеріалу відносно ОСОБА_1 , оскільки скаржник також є учасником дорожньо-транспортної пригоди.

Окрім того, матеріалами справи підтверджується та обставина, що ОСОБА_2 вже звертався 08 грудня 2020 року та 28 грудня 2020 року до суду апеляційної інстанції з апеляційними скаргами на постанову суду першої інстанції від 06 листопада 2020 року.

Разом з тим, звертаючись до суду з апеляційною скаргою вперше ОСОБА_2 , в інтересах якого діє захисник - адвокат Калман Д.А., не вважав за потрібне порушити перед судом апеляційної інстанції питання про поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, вважаючи такий строк не пропущеним. У зв`язку з чим, постановою Київського апеляційного суду від 17 грудня 2020 року апеляційну скаргу ОСОБА_2 було повернуто особі, яка її подала, оскільки скаржником не порушувалося питання про поновлення пропущеного процесуального строку на апеляційне оскарження постанови суду першої інстанції.

28 грудня 2020 року ОСОБА_2 вдруге звертається з апеляційною скаргою на постанову суду першої інстанції від 06 листопада 2020 року, порушуючи питання про поновлення процесуального строку на апеляційне оскарження. Однак, постановою Київського апеляційного суду від 15 лютого 2021 року скаржнику було відмовлено в задоволенні клопотання про поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження та повернуто апеляційну скаргу.

І втретє скаржник звертається з апеляційною скаргою на постанову суду першої інстанції від 06 листопада 2020 року лише 31 березня 2021 року.

Як вбачається з матеріалів справи, скаржник ОСОБА_2 та його захисник - адвокат Калман Д.А. не були присутні при винесенні постанови Дарницького районного суду м. Києва від 06 листопада 2020 року. При цьому, були належним чином повідомлені про дату та час вказаного судового засідання. Постанова суду була направлена до Єдиного державного реєстру судових рішень 06 листопада 2020 року та опублікована в ньому 09 листопада 2020 року, що свідчить про своєчасність виготовлення оскаржуваного рішення.

В свою чергу, 10 листопада 2020 року захисником ОСОБА_2 - адвокатом Калманом Д.А. до Дарницького районного суду м. Києва було подано заяву про відвід судді цього суду - Коренюк А.М. від розгляду справи №753/18274/20 про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_2 за ст.124 КУпАП. Підставою відводу судді у даній заяві зазначено, що 06 листопада 2020 року нею було розглянуто справу №753/18275/20 про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за ст.124 КУпАП, а отже сформована правова позиція у вказаній справі вплине на неупередженість судді при розгляді справи про адміністративне правопорушення щодо ОСОБА_2 .

Вказані обставини свідчать, що захисник ОСОБА_2 - адвокат Калман Д.А. був ознайомлений не тільки з датою винесення оскаржуваної постанови станом на 10 листопада 2020 року, а й з мотивами її прийняття.

Із огляду на зазначене, скаржник не був позбавлений можливості звернутися з апеляційною скаргою на постанову від 06 листопада 2020 року в межах десятиденного строку на її апеляційне оскарження.

При цьому, суд апеляційної інстанції звертає увагу на те, що нормами чинного КУпАП передбачено право сторони на апеляційне оскарження постанови саме протягом десяти днів з дня її винесення.

Також, апеляційний суд звертає увагу на те, що інформація щодо результатів судового розгляду є загальнодоступною та кожен може ознайомитися з інформацією щодо розгляду справи на сайті судової влади, а зі змістом ухваленого судового рішення - з Єдиного державного реєстру судових рішень.

Як зазначив Європейський суд з прав людини у рішенні «Пономарьов проти України», якщо строк на ординарне апеляційне оскарження поновлений зі спливом значного періоду часу та за підстав, які не видаються переконливими, таке рішення може порушити принцип юридичної визначеності. Суд визнав, що вирішення питання щодо поновлення строку на оскарження перебуває в межах дискреційних повноважень національних судів, однак такі повноваження не є необмеженими. Від судів вимагається вказувати підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження. Однією із таких підстав може бути, наприклад, неповідомлення сторін органами влади про прийняті рішення у їхній справі. Проте, навіть тоді можливість поновлення не буде необмеженою, оскільки сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.

Таким чином, суд апеляційної інстанції доходить висновку, що ОСОБА_2 та його захисник - адвокат Калман Д.А., який володіє інформацією про особливості процесуального розгляду справи, мали можливість із загальнодоступних джерел ознайомитись зі змістом оскаржуваної постанови суду, або звернутися до суду після розгляду справи із заявою про отримання копії постанови суду в даній справи і оскаржити її у визначені законом строки, а не після спливу понад трьох місяців з дня винесення судом першої інстанції оскаржуваної постанови.

Будь-яких інших посилань на поважність причин пропуску строку на апеляційне оскарження постанови Дарницького районного суду м. Києва від 06 листопада 2020 року в клопотанні про поновлення строку на апеляційне оскарження не зазначено, у зв`язку з чим апеляційний суд не вбачає підстав для поновлення ОСОБА_2 строку на апеляційне оскарження постанови суду першої інстанції.

ОСОБА_2 , будучи самостійним суб`єктом оскарження, та його захисник - адвокат Калман Д.А., який має юридичну освіту та свідоцтво про право на зайняття адвокатською діяльністю, не скористалися своїм правом на апеляційне оскарження постанови суду першої інстанції в строки, що визначені чинним законодавством та, зважаючи на відсутність перешкод для реалізації такого права, пропустили такий строк без поважних причин.

При цьому слід зауважити, що розглядаючи клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження, апеляційний суд звертає увагу на те, що жодних доказів на підтвердження існування обставин, які були чи об`єктивно є непереборними, і які не залежали від волевиявлення ОСОБА_2 , чи які перешкоджали або створювали труднощі, або унеможливлювали своєчасно, тобто в період з 06 листопада 2020 року по 16 листопада 2020 включно, або навіть після того, подати апеляційну скаргу чи будь-яким способом заявити про свою незгоду з винесеним судом рішенням, або хоча б поцікавитись результатом розгляду справи в межах розумних строків, або вчинити будь-які інші дії, які можна було б розцінювати як спробу для оскарження постанови суду першої інстанції, суду не надано.

Будь-яких обставин, які б позбавили апелянта можливості подати апеляційну скаргу в десятиденний строк з дня винесення постанови, апелянтом не наведено.

Отже, поважних причин пропуску строку на оскарження постанови Дарницького районного суду м. Києва від 06 листопада 2020 року судом апеляційної інстанції не встановлено, а тому в поновленні строку на оскарження зазначеної постанови суду слід відмовити, а апеляційну скаргу відповідно до вимог ст. 294 КУпАП повернути апелянту.

Керуючись ст. 294 КУпАП, суд

П О С Т А Н О В И В:

У задоволенні клопотання ОСОБА_2 про поновлення строку на апеляційне оскарження постанови Дарницького районного суду м. Києва від 06 листопада 2020 року відмовити.

Апеляційну скаргу ОСОБА_2 на постанову Дарницького районного суду м. Києва від 06 листопада 2020 року, якою провадження у справі відносно ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , закрито у зв`язку з відсутністю складу адміністративного правопорушення, повернути особі, яка її подала.

Постанова набирає законної сили негайно після її винесення, є остаточною і оскарженню не підлягає.

Суддя Київського

апеляційного суду С.А. Голуб