Справа № 186/1222/21
Провадження № 3/0186/538/21
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

в справі про адміністративне правопорушення

24 вересня 2021 року м. Першотравенськ

Суддя Першотравенського міського суду Дніпропетровської області Янжула С. А.

розглянувши матеріали адміністративної справи, що надійшла від відділення №3 Синельниківського РУП ГУНП України в Дніпропетровській області відносно

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки м.Першотравенська, Дніпропетровської області, непрацюючої, проживаючої по АДРЕСА_1 , притягнутої по ч.2 ст.184 КУпАП,

В С Т А Н О В И Л А :

09 вересня 2021 року інспектором СЮП Синельниківського РУП ГУНП в Дніпропетровській області Біловол Н.В. складено протокол про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 по ч.2 ст.184 КУпАП.

Згідно протоколу, ОСОБА_1 не в повній мірі виконує свої батьківські обов`язки відносно своєї новонародженої доньки - ОСОБА_2 , а саме: матір знаходиться під супроводом і не оформила виплати на дитину.

ОСОБА_1 в судове засідання не з`явилася, про дату розгляду справи належним чином повідомлена.

Дослідивши матеріали справи про адміністративні правопорушення, а саме: протокол про адміністративне правопорушення, рапорт, приходжу до наступного висновку.

Статтею 256 КУпАП, яка передбачає вимоги до змісту протоколу про адміністративне правопорушення, передбачено, що у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються, поміж іншого, дата і місце його складення, посада, прізвище, ім`я, по батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності (у разі її виявлення); місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих, якщо вони є; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості, необхідні для вирішення справи,при наявності свідків і потерпілих протокол може бути підписано також і цими особами.

Суд (суддя) законодавчо позбавлений права збирати докази вини (брати на себе функції обвинувачення). Це підтверджено не тільки міжнародним правом, але і національної судовою практикою. Принцип диспозитивності є одним із засадничих в українському та міжнародному судочинстві.

Крім того, згідно з п. 4 ч. 3 ст. 129 Конституції України, однією із засад судочинства є змагальність сторін і закон не покладає на суд обов`язок збирати докази винуватості чи невинуватості особи.

Враховуючи практику Європейського суду з прав людини, яка, згідно зі ст. 17 Закону України від 23 лютого 2006 року № 3477-IV «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» застосовується при розгляді справ як джерело права, зокрема справу «Пол і Одрі Едвардс проти Об`єднаного Королівства» (№46477/99), суд зазначив, що компетентні органи завжди повинні докладати серйозних зусиль для з`ясування обставин справи і не повинні керуватись необдуманими або необґрунтованими висновками для розслідування, або в якості підстав для прийняття рішень.

Відповідно до ст.62 Конституції України ніхто не зобов`язаний доводити свою невинуватість у вчиненні злочину. Обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Державні органи не мають права перекладати обов`язок доказування невинуватості на особу, відносно якої складено протокол про адміністративне правопорушення. Вимагання від особи представлення доказів на свій захист і спростування протоколу, є неприпустимим в розумінні принципу презумпції невинуватості, закріпленому в ст.62 Конституції України.

При цьому суд зобов`язаний розглядати справу в межах тверджень про вчинення адміністративного правопорушення, вказаних стосовно особи у протоколі про адміністративне правопорушення.

У своїх рішеннях Європейський суд з прав людини неодноразово посилався на те, що провадження у справах про адміністративні правопорушення, за гарантіями може прирівнюватися з кримінальним для цілей застосування Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (п.39 рішення «Лучанінова проти України» від 09.09.2011 року (заява №16347/02), п.1 резолютивної частини рішення «Швидка проти України від 30.10.2014 року (заява №17888/12)), обґрунтовуючи їх, зокрема, як характером законодавчого положення, яке порушувалося (КУпАП), так і профілактичною та каральною метою стягнень, передбачених цим положенням.

Згідно з практикою Європейського суду з прав людини у випадку, коли викладена в протоколі фабула адміністративного правопорушення не відображає всіх істотних ознак складу правопорушення, суд не має права самостійно редагувати її, а так само не може відшукувати докази на користь обвинувачення, оскільки це становитиме порушення права на захист (особа не може належним чином підготуватися до захисту) та принципу рівності сторін процесу (оскільки особа має захищатися від обвинувачення, яке підтримується не стороною обвинувачення, а фактично судом).

Щодо протоколу про адміністративне правопорушення.

Протокол ВАБ №880144 від 09 вересня 2021 року складено відносно ОСОБА_3 , нижче по тексту її прізвище вказується, як Гречко, попередні протоколи - відносно ОСОБА_4 , матеріали справи не містять даних про особу, яку притягнуто до адміністративної відповідальності - не встановлено вірне її прізвище.

В протоколі вказано, що ОСОБА_1 ухиляється від виконання батьківських обов`язків відносно новонародженої ОСОБА_2 , в попередніх протоколах - ОСОБА_5 , тобто матеріали справи не містять повних та вірних даних про дитину щодо якої допущено ухилення від батьківських обов`язків.

Матеріали справи не містять жодного достатнього та допустимого доказу вчинення правопорушення ОСОБА_1 : ні пояснень свідків, ні доповідних чи актів, ні пояснень самої ОСОБА_1 .

Крім того, диспозиція ч.2 ст.184 КУпАП, по якій ОСОБА_1 притягнуто до адміністративної відповідальності, передбачає відповідальність за ухилення батьків або осіб, які їх замінюють, від виконання передбачених законодавством обов`язків щодо забезпечення необхідних умов життя, навчання та виховання неповнолітніх дітей, вчинене повторно протягом року особою після накладення адміністративного стягнення.

Матеріали справи не містять доказів того, що ОСОБА_1 повторно протягом року після накладення адміністративного стягнення вчинила адміністративне правопорушення, передбачене ст.184 КУпАП.

Так, постановою Першотравенського міського суду Дніпропетровської області від 02 листопада 2020 року №186/1360/20 провадження по справі про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності по ч.3 ст.184 КУпАП закрито у зв`язку з відсутністю в її діях складу вказаного адміністративного правопорушення.

Постановою Першотравенського міського суду Дніпропетровської області від 13 вересня 2021 року №186/900/21 провадження в справі про адміністративне правопорушення, передбачене ч.2 ст.184 КУпАП відносно ОСОБА_1 закрито в зв`язку з відсутністю в її діях складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч.2 ст.184 КУпАП.

Одночасно суд роз`яснює, що притягнення до адміністративної відповідальності та накладення адміністративного стягнення - не тотожні поняття.

Даних про те, що на ОСОБА_1 було накладене адміністративне стягнення за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.184 КУпАП протягом року - матеріали справи не містять.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП, провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.

Оскільки ч.2 ст.184 КУпАП ОСОБА_1 порушено не було, справа про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 по ч.2 ст.184 КУпАП підлягає закриттю в зв`язку з відсутністю в діях останньої складу адміністративного правопорушення.

Керуючись ст.24,36,40,40-1, ч.2 ст.184, п.1 ч.1 ст.283-284 КУпАП, -

П О С Т А Н О В И Л А :

Провадження в справі про адміністративне правопорушення, передбачене ч.2 ст.184 КУпАП, відносно ОСОБА_1 закрити на підставі п.1 ч.1 ст.247 КУпАП у зв`язку з відсутністю в її діях складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч.2 ст.184 КУпАП.

Постанова судді у справах про адміністративне правопорушення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, за винятком постанов про застосування стягнення, передбаченого статтею 32 або 32-1 цього Кодексу, а також постанов, прийнятих за результатами розгляду справ про адміністративні правопорушення, передбачені статтею 185-3 цього Кодексу.

Постанова судді у справі про адміністративне правопорушення може бути оскаржена протягом десяти днів з дня винесення постанови особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником, а також прокурором у випадках, передбачених частиною п`ятою статті 7 та частиною першою статті 287 цього Кодексу.

Апеляційна скарга, подана після закінчення цього строку, повертається апеляційним судом особі, яка її подала, якщо вона не заявляє клопотання про поновлення цього строку, а також якщо у поновленні строку відмовлено.

Суддя: С. А. Янжула

Постанова набирає законної сили:_______________________

Строк пред`явлення постанови до виконання ________________________________