Справа 573/391/21
Номер провадження 3/573/190/21
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

01 квітня 2021 року суддя Білопільського районного суду Сумської області Терещенко О.І., розглянув матеріали, які надійшли з ВП № 1 (м. Білопілля) Сумського РУП ГУНП в Сумській області, про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_1 ,

ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянки України, проживаючої за адресою: АДРЕСА_1 , працюючої на ПрАТ «Вирівське ХПП»,

- за ч. 3 ст. 173-4 КУпАП,

ВСТАНОВИЛА:

12 березня 2021 року до Білопільського районного суду Сумської області надійшов протокол про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , в якому зазначено, що у період з 01 вересня 2014 року по 05 березня 2021 року в приміщенні Біланівської гімназії Річківської сільської ради за адресою: с. Білани, вул. 8 Березня, 9 малолітній учень 7 класу ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , вчинив булінг психологічного та фізичного характери відносно учениці 7 класу ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , що виражалося в систематичному висловлюванні образливих слів та штовханні, чим завдано шкоди психічному здоров`ю останньої. Відповідальність за вказане діяння несе мати ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

У судовому засіданні ОСОБА_1 своєї вини в скоєнні адміністративного правопорушення не визнала та пояснила, що її син ОСОБА_2 та ОСОБА_3 конфліктують між собою і між ними склалися неприязні стосунки. ОСОБА_3 сама провокує сина, він не може стриматися і між ними починаються сварки, під час яких вони один одного ображають. Але він ніяким чином її не цькує. Сину вона постійно говорить про те, щоб уникав сварок з ОСОБА_3 .

Дослідивши зібрані у справі докази, суд дійшов висновку про те, що провадження у справі підлягає закриттю за відсутністю складу адміністративного правопорушення.

Повно, всебічно і об`єктивно дослідивши матеріали справи та оцінивши їх у сукупності, приходжу до таких висновків.

Згідно з положеннями ст. 7 КУпАП, ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставі та в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності. Застосування уповноваженими на те органами і посадовими особами заходів адміністративного впливу провадиться в межах їх компетенції, у точній відповідності з законом.

Відповідно до вимог ст. 245 КУпАП завданням провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом.

Статтею 280 КУпАП встановлено, що орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до положень ст. 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

У відповідності до ст. 256 КУпАП у протоколі про адміністративне правопорушення, зокрема, зазначаються: дата і місце його складення, посада, прізвище, ім`я, по батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності (у разі її виявлення); місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих, якщо вони є; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості, необхідні для вирішення справи. Якщо правопорушенням заподіяно матеріальну шкоду, про це також зазначається в протоколі.

Згідно зі ст. 278 КУпАП під час підготовки до розгляду справи про адміністративне правопорушення, суддя вирішує питання стосовно того, чи правильно складений протокол та інші матеріали справи про адміністративне правопорушення.

Диспозицією ч. 3 ст. 173-4 КУпАП встановлена відповідність батьків дитини за булінг (цькування).

Вказаною статтею передбачено, що особа притягується до адміністративної відповідальності за діяння, передбачене частиною 1 цієї статті, вчинене малолітніми або неповнолітніми особами віком від чотирнадцяти до шістнадцяти років за цькування, тобто булінг, а саме, діяння учасників освітнього процесу, які полягають у психологічному, фізичному, економічному, сексуальному насильстві, у тому числі із застосуванням засобів електронних комунікацій, що вчиняються стосовно малолітньої чи неповнолітньої особи або такою особою стосовно інших учасників освітнього процесу, внаслідок чого могла бути чи була заподіяна шкода психічному або фізичному здоров`ю потерпілого.

Виходячи з положень зазначеної диспозиції під поняттям "булінг" слід розуміти довготривалий процес усвідомленого жорстокого поводження, фізичного або психічного, з боку індивіда або групи по відношенню до іншого індивіда, який не здатен себе захистити в даній ситуації, або умисну, систематично повторювану та агресивну поведінку, що включає нерівність соціальної влади або фізичної сили, або як соціальну систему, яка включає переслідувача, жертву, а також сторонніх спостерігачів. Основною характеристикою булінгу є емоційне приниження, образа почуттів людини, висловлювання принизливих оцінок щодо іншої людини, що призводить до виключення її з групи. Зокрема, ознаками булінгу є емоційне приниження, що включає вербальні і невербальні способи вираження; продовження емоційно образливої і принизливої поведінки впродовж тривалого періоду; непривітна і недовірлива поведінка; втручання у приватне життя людини; погіршення психологічного і фізичного стану людини, на яку спрямована агресія; намір завдати шкоду іншій людині, що дозволяє чи сприяє, щоб ця людина пережила травмуючі події, та інше. Всі дії, які утворюють булінг, попри їх різноманіття, мають спільні риси: 1) дисбаланс влади, тобто кривдник та жертва обов`язково різні за соціальним статусом, фізичною чи психологічною адаптованістю до середовища, тощо; 2) намір нашкодити, тобто кривдник навмисно викликає емоційний або фізичний біль у потерпілого, насолоджується спостерігаючи; 3) погроза подальшої агресії, тобто кривдник і жертва розуміють, що це не перший і не останній випадок знущання. Тобто, істотними ознаками булінгу є системність такого цькування та чітке розмежування ролей.

Відповідно до п.п. 3-1 ст. 1 Закону України «Про освіту» типовими ознаками булінгу (цькування) є: систематичність (повторюваність) діяння; наявність сторін - кривдник (булер), потерпілий (жертва булінгу), спостерігачі (за наявності); дії або бездіяльність кривдника, наслідком яких є заподіяння психічної та/або шкоди, приниження, страх, тривога, підпорядкування потерпілого інтересам кривдника, та/або спричинення соціальної ізоляції потерпілого.

Зі справи вбачається про наявність конфліктної ситуації, яка виникла між ученями 7 класу Біланівської гімназії Річківської сільської ради ОСОБА_3 та ОСОБА_2 .

Разом з тим, матеріали справи не містять належних та допустимих доказів, які б свідчили про системність цькування або знущання з боку малолітнього ОСОБА_2 над ОСОБА_3 , яке визначається поняттям «булінг».

Отже, за відсутності факту вчинення малолітнім ОСОБА_2 булінгу (цькування), притягнення його матері ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч. 3 ст. 173-4 Кодексу України про адміністративні правопорушення виключається.

Суд також звертає увагу, що Закон України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо протидії булінгу (цькуванню)» від 18 грудня 2018 року № 2657-VIII, яким доповнено КУпАП ст. 173-4 КУпАП, набрав чинності з 19 січня 2019 року.

Тобто, до цього часу вказана норма не існувала, а у протоколі зазначено, що булінг вчиняється з 01 вересня 2014 року.

Окрім того, у протоколі чітко та конкретно не зазначено коли були випадки цькування малолітнім ОСОБА_2 малолітньої ОСОБА_3 , тобто дата, місце вчинення, і в чому воно полягало.

Згідно з вимогами ст. 283 КУпАП постанова суду має ґрунтуватися на обставинах, встановлених при розгляді справи, тобто на достатніх і незаперечних доказах.

Відповідно до п. 1 ст. 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю в тому разі, якщо відсутня подія і склад адміністративного правопорушення.

Провадження у справі підлягає закриттю за відсутністю складу адміністративного правопорушення

Керуючись ст. 173-4, п. 1 ч. 1 ст. 247, ст. ст. 283, 294 Кодексу України про адміністративні правопорушення, суддя

ПОСТАНОВИЛА:

Провадження в справі про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч. 3 ст. 173-4 закрити у зв`язку з відсутністю в її діях складу адміністративного правопорушення.

Постанова суду у справі про адміністративне правопорушення може бути оскаржена до Сумського апеляційного суду через Білопільський районний суд шляхом подачі апеляційної скарги протягом 10 днів з дня її проголошення.

Суддя