Провадження № 3/727/5900/21
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

28 грудня 2021 року, суддя Шевченківського районного суду м. Чернівці Танасійчук Н.М., розглянувши справу про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , мешканця АДРЕСА_1 , тимчасово непрацюючого, у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 ч.1 КпАП України, -

ВСТАНОВИВ:

До Шевченківського районного суду м.Чернівці надійшла справа про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 за ст.173 КпАП України.

Як вбачається з протоколу про адміністративне правопорушення від 03.12.2021 року, серії ВАБ№205769, 03.12.2021 року о 17 год. 20 хв. ОСОБА_1 , висловлювався в бік прохожих громадян нецензурною лайкою в громадському місці, чим порушував громадський порядок і спокій громадян, своїми діями вчинив адміністративне правопорушення, передбачене ст.173 КпАП України.

Дослідивши матеріали справи, суд дійшов висновку що матеріали справи про адміністративне правопорушення підлягають поверненню для належного оформлення.

Так, диспозицією ст.173 КпАП України передбачена адміністративна відповідальність за дрібне хуліганство, тобто нецензурну лайку в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Об`єктом правопорушення, передбаченого ст.173 КпАП України, є суспільні відносини саме у сфері громадського порядку, а для кваліфікації дій особи за цією статтею встановлення хуліганського мотиву є обов`язковим.

Громадський порядок - це обумовлена потребами суспільства система врегульованих правовими та іншими соціальними нормами система відносин, що складаються у громадських місцях в процесі спілкування людей, і яка має на меті забезпечення спокійної обстановки суспільного життя, нормальних умов для праці і відпочинку людей, для діяльності державних органів, а також підприємств, установ та організацій.

Об`єктивна сторона правопорушення, полягає у вчиненні хуліганських дій у громадських місцях. Громадське місце отримало законодавче визначення як частина (частини) будь-якої будівлі, споруди, яка доступна або відкрита для населення вільно, чи за запрошенням, або за плату, постійно, періодично або час від часу, зокрема підїзди, а також підземні переходи, стадіони.

Відповідно до ст. 256 КпАП України у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються: дата і місце його складення, посада, прізвище, ім`я, по батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності (у разі її виявлення); місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих, якщо вони є; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості, необхідні для вирішення справи. Якщо правопорушенням заподіяно матеріальну шкоду, про це також зазначається в протоколі. Протокол підписується особою, яка його склала, і особою, яка притягається до адміністративної відповідальності; при наявності свідків і потерпілих протокол може бути підписано також і цими особами. У разі відмови особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, від підписання протоколу, в ньому робиться запис про це. Особа, яка притягається до адміністративної відповідальності, має право подати пояснення і зауваження щодо змісту протоколу, які додаються до протоколу, а також викласти мотиви свого відмовлення від його підписання. При складенні протоколу особі, яка притягається до адміністративної відповідальності, роз`яснюються його права і обов`язки, передбачені статтею 268 цього Кодексу, про що робиться відмітка у протоколі.

Згідно з вимогами ст.280 КпАП України, орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

За змістом ст.252 КпАП України, оцінка доказів здійснюється органом (посадовою особою) за своїм внутрішнім переконанням, яке повинно ґрунтуватися на всебічному, повному та об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Відповідно до Наказу від 06.11.2015 року №1376 зареєстровано в Міністерстві юстиції України 01 грудня 2015 р. за № 1496/27941 про затвердження Інструкції з оформлення матеріалів про адміністративні правопорушення в органах поліції у п.9 розділу 2 зазначено, що при складанні протоколу про адміністративне правопорушення в ньому зазначаються, зокрема: у графі «назва документа, серія, №, ким і коли виданий» - документ, що посвідчує особу (серія, номер паспорта, дата видачі і назва органу, що його видав, або серія, номер іншого документа, що посвідчує особу, яка вчинила правопорушення (службове чи пенсійне посвідчення, студентський квиток тощо), дата видачі і найменування органу (установи, підприємства, організації), що його видав(ла)).

Однак у протоколі про адміністративне правопорушення, зазначено, що особу правопорушника встановлено «зі слів» «без документів», «база ІПНП», «АРМОР», що не дає змогу судді ідентифікувати особу.

Для встановлення особи правопорушника працівники поліції мають долучити до матеріалів справи витяг з бази «АРМОР» з даними про особу правопорушника.

Оскільки це має значення для повного дослідження всіх обставин по справі та для об`єктивного встановлення наявності або відсутності вини ОСОБА_1 у вчиненні правопорушення передбаченого ст.173 КпАП України, то справу про адміністративне правопорушення слід направити для належного оформлення.

Керуючись ст.ст. 173, 245, 256, 278, 280, 283-285 КпАП України,-

ПОСТАНОВИВ:

Справу про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 . ІНФОРМАЦІЯ_1 , мешканця АДРЕСА_1 , повернути до Управління патрульної поліції в Чернівецькій області для належного оформлення.

Суддя Танасійчук Н.М.