П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

24.12.2021 року суддя Білоцерківського міськрайонного суду Київської області Дорошенко С.І., розглянувши справу про адміністративне правопорушення, яка надійшла з Департаменту патрульної поліції Управління патрульної поліції у Київській області БПП у м. Біла Церква відносно

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, працюючого ТОВ «Українсько-словенське спільне підприємство «Київський обласний «Хлібопекарський комплекс»», зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , РНОКПП: дані відсутні,

за ст. 173, 185 КУпАП,

У С Т А Н О В И В:

07 грудня 2021 року о 18 годині 28 хвилин, ОСОБА_1 перебуваючи за адресою: м. Біла Церква, провулок Другий Піщаний, 88, на зупинці громадського транспорту, знаходився в п`яному вигляді, кричав, висловлювався нецензурною лайкою в тому числі і в бік працівників поліції, на неодноразові зауваження не реагував, чим порушив громадський порядок та спокій громадян, тобто вчинив правопорушення, передбачене ст. 173 КУпАП.

07 грудня 2021 року о 18 годині 28 хвилин, ОСОБА_1 перебуваючи за адресою: м. Біла Церква, провулок Другий Піщаний, 88, перебуваючи в п`яному вигляд в громадському місці, а сааме на зупинці громадського транспорту, чіплявся за формений одяг поліцейського, а також не виконував законної вимоги поліцейського залишитися на місці, чим вчинив злісну непокору поліції, тобто вчинив правопорушення, передбачене ст. 185 КУпАП.

В судовому засіданні ОСОБА_1 вину визнав, пояснив, що дійсно 07 грудня 2021 року він вчинив хуліганство та непокору законним вимогам працівників поліції, в скоєному розкаявся, зазначив, що такі дії більше не повторяться, просив суворо не карати.

При розгляді справи про адміністративне правопорушення суддя, відповідно до вимог статей 245, 280 КУпАП, повинен з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, а також з`ясувати інші факти, що мають значення для правильного вирішення справи.

Так, згідно ст. 9 КУпАП адміністративним правопорушенням визначається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено відповідальність.

У диспозиції ст. 173 КУпАП закріплено, що відповідальність за вказане правопорушення настає у разі вчинення дрібного хуліганства, тобто нецензурна лайка в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

У диспозиції ст. 185 КУпАП закріплено, що відповідальність за вказане правопорушення настає у разі вчинення злісної непокори законному розпорядженню або вимозі поліцейського при виконанні ним службових обов`язків, а також вчинення таких же дій щодо члена громадського формування з охорони громадського порядку і державного кордону або військовослужбовця у зв`язку з їх участю в охороні громадського порядку

Оголосивши протоколи про адміністративні правопорушення, заслухавши ОСОБА_1 , дослідивши копію постанови відносно ОСОБА_1 про адміністративне правопорушення, передбачене ч. 1 ст. 178 КУпАП, копію протоколу про адміністративне затримання ОСОБА_1 , рапорт працівника поліції, оцінивши докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю, визнає доведеним належними та допустимими доказами вчинення ОСОБА_1 адміністративних правопорушень, передбачені ст. 173, ст.185 КУпАП

Щире каяття полягає у визнанні у суді обставин вчиненого, щодо подій правопорушення, у т.ч. її час, місце, спосіб учинення та активне сприяння розкриттю правопорушення.

Щире розкаяння характеризує суб`єктивне ставлення винної особи до вчиненого правопорушення, яке виявляється в тому, що вона визнає свою провину, висловлює жаль з приводу вчиненого та бажання виправити ситуацію, що склалася.

Розкаяння передбачає, окрім визнання особою факту вчинення правопорушення, ще й дійсне, відверте, а не уявне визнання своєї провини у вчиненому, щирий жаль з приводу цього та осуд своєї поведінки, що насамперед повинно виражатися в намаганні особи відшкодувати завдані збитки, бажанні виправити наслідки вчиненого

В судовому засіданні ОСОБА_1 свою вину визнав, зазначив, що більше такі дії не повторяться, просив суворо його не карати, що суд розцінює, як обставину, що пом`якшує відповідальність останнього.

З огляду на викладене, суд вважає за необхідне визнати ОСОБА_1 винуватим у вчиненні правопорушень передбачених ст. 173, ст. 185 КУпАП.

Відповідно до вимог ст. 36 КУпАП при вчиненні однією особою двох або більше правопорушень адміністративне стягнення накладається за кожне правопорушення окремо.

Якщо особа вчинила кілька адміністративних правопорушень, справи про які одночасно розглядаються одним і тим же органом (посадовою особою), стягнення накладається в межах санкції, встановленої за більш серйозне правопорушення з числа вчинених. До основного стягнення в цьому разі може бути приєднано одне з додаткових стягнень, передбачених статтями про відповідальність за будь-яке з вчинених правопорушень.

Обставин, що пом`якшує відповідальність ОСОБА_1 є визнання вини та щире каяття. Обставиною, що обтяжують відповідальність ОСОБА_1 суддею не встановлено.

При застосуванні адміністративного стягнення, з урахуванням характеру вчинених правопорушень, особи порушника, його відношення до вчиненого, конкретних обставин справи, вважаю що стягнення у вигляді штрафу відповідає вимогам статей 23, 33 КУпАП і є необхідним та достатнім для виправлення та попередження вчинення нових правопорушень.

Крім цього, відповідно до ст. 40-1 КУпАП судовий збір у провадженні по справі про адміністративне правопорушення у разі винесення судом (суддею) постанови про накладання адміністративного стягнення сплачується особою, на яку накладено таке стягнення.

Керуючись статтями 33-35, 40-1, 173, 185, 245, 268, 280, 284, 326 КУпАП, суддя,

П О С Т А Н О В И В:

Визнати ОСОБА_1 винуватим у вчиненні адміністративних правопорушень, передбачених статтями 173, 185 КУпАП та, із урахуванням ст. 36 КУпАП, застосувати адміністративне стягнення у виді штрафу в розмірі десяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 170 грн.

Стягнути з ОСОБА_1 в дохід держави судовий збір у розмірі 454 грн.

Постанова може бути оскаржена до Київського апеляційного суду через Білоцерківський міськрайонний суд Київської області протягом десяти днів з дня винесення постанови.

СуддяС. І. Дорошенко