Справа № 375/947/21
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

24.09.2021 м. Біла Церква

Суддя Білоцерківського міськрайонного суду Київської області Ларіна О.В., розглянувши матеріали справи про адміністративне правопорушення, які надійшли з Київського апеляційного суду про притягнення до адміністративної відповідальності відносно:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянки України, яка працювала депутатом Ольшаницької сільської ради Рокитнянського району Київської області, зареєстрованої та проживаючої за адресою: АДРЕСА_1 ,

у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 172-6 Кодексу України про адміністративні правопорушення,

за участю: прокурора Білоцерківської окружної прокуратури Київської області: Данилюка В.М.,

У С Т А Н О В И В :

Згідно з протоколом про адміністративне правопорушення, пов`язаного з корупцією, № 609 від 21.07.2021 вбачається, що ОСОБА_1 обіймаючи з 06.11.2015 посаду депутата Ольшаницької сільської ради Рокитнянського району Київської області, будучи суб`єктом відповідальності за адміністративні правопорушення пов`язані з корупцією, відповідно до п.п. «б» п. 1 ч. 1 ст. 3 Закону України «Про запобігання корупції», несвоєчасно, без поважних причин, після встановленого періоду, а саме з 01.01.2021 по 01.04.2021, подала 06.05.2021 на офіційний сайт Національного агентства з питань запобігання корупції щорічну декларацію особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування за 2020 рік, чим порушила вимоги ст. 45 ч. 1 Закону України «Про запобігання корупції», за що встановлено адміністративну відповідальність за ст. 172-6 ч. 1 Кодексу України про адміністративні правопорушення.

В судове засідання особа, яка притягується до адміністративної відповідальності, ОСОБА_1 не з`явилась, про день та час розгляду справи повідомлялась належним чином, причини неявки суду не відомі. Суддя, виходячи з норм статтей 268, 277-2 КУпАП, беручи до уваги практику Європейського суду з прав людини, відповідно до якої сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватись належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки, вважає за можливе провести розгляд справи у її відсутності. ЇЇ неявка навіть в одне судове засідання не перешкоджає розгляду справи.

Крім того, на теперішній час на офіційному сайті «Судова влада України» у режимі онлайн фіксуються дата і час кожного судового засідання всіх справ, які розглядаються судами України, за допомогою якого будь-яка особа може отримати актуальну інформацію щодо стану судової справи, та стадії її розгляду.

Прокурор обставини, викладені у протоколі про вчинення адміністративного правопорушення підтримав, зазначив про наявність в діях ОСОБА_1 ознак діянь, передбачених ч. 1 ст. 172-6 КУпАП, вважав можливим застосувати адміністративне стягнення щодо ОСОБА_1 у виді штрафу в мінімальному розмірі в межах санкції, передбаченої ч. 1 ст. 172-6 КУпАП в розмірі 50 (п`ятдесяти) неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Вислухавши позицію прокурора, дослідивши матеріали справи, приходжу до наступних висновків.

Відповідно до ч. 1 ст. 45 Закону України «Про запобігання корупції» від 14.10.2014 № 1700-VІІ (далі а текстом - Закон № 1700-VІІ), особи, зазначені у пункті 1, підпунктах "а" і "в" пункту 2 та пункту 5 частини першої статті 3 цього Закону, зобов`язані щорічно до 1 квітня подавати шляхом заповнення на офіційному веб-сайті Національного агентства декларацію особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, за минулий рік за формою, що визначається Національним агентством.

Згідно з пп. 3 п. 5 розділу II Порядку формування, ведення та оприлюднення (надання) інформації Реєстру, затвердженого рішенням НАЗК № 3 від 10.06.2016, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України від 15.07.2016 за № 959/29089, декларація суб`єкта декларування, який припиняє діяльність, пов`язану з виконанням функцій держави або місцевого самоврядування, або іншу діяльність, зазначену у пп. «а» та «в» п. 2, п. 5 ч. 1 ст. З Закону, подається до 00 год. 00 хв. 01 квітня року наступного за звітним роком, у якому було припинено таку діяльність. Така декларація охоплює звітний рік (період з 01 січня до 31 грудня включно), що передує року, в якому подається декларація, та містить інформацію станом на 31 грудня звітного року.

Рішенням Ольшаницької сільської ради Ставищенського району Київської області від 06.11.2015, за гр. ОСОБА_1 визнано повноваження депутата Ольшаницької сільської ради Ставищенського району Київської області, обраного 25.10.2015.

Ольшаницьку сільську раду було реорганізовано шляхом приєднання до Рокитнянської громади, а 04.12.2020 на першій сесії Рокитнянської селищної ради Білоцерківського району Київської області визнано повноваження новообраних депутатів зазначеної ради.

Враховуючи викладене, ОСОБА_1 припинивши у 2020 році повноваження депутата, була зобов`язана у наступному 2021 році, подати декларацію особи, уовноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, після звільнення за 2020 рік (до 01.04.2021).

Відповідно до публічно доступної інформації, оприлюдненої на офіційному сайті НАЗК, щорічну декларацію за 2020 рік ОСОБА_1 подала 06.05.2021 о 09.53 год.

З матеріалів справи вбачається, що протокол про адміністративне правопорушення, пов`язаний з корупцією, № 609, складений 21.07.2021 відносно ОСОБА_1 оперуповноваженим 1-го сектору (протидії корупції) Управління стратегічних розслідувань в м. Києві Департаменту стратегічних розслідувань Національної поліції України Ототюком Максимом. До протоколу додані наступні матеріали: рапорт оперуповноваженого 1-го сектору (протидії корупції) Управління стратегічних розслідувань в м. Києві Департаменту стратегічних розслідувань Національної поліції України Ототюк Максима, скірншот результатів пошуку - роздруківка з Єдиного державного реєстру декларацій, пояснення ОСОБА_1 від 06.07.2020 відібрані оперуповноваженим Ототюком Максимом, копія паспорту ОСОБА_1 , копія рішення Ольшаницької сільської ради Рокитнянського району Київської області від 06.11.2015, копія протоколу Рокитнянської сільської ради від 04.12.2020, копія листа Національного агентства з питань запобігання корупції (без номеру та дати), копія положення про Управління стратегічних розслідувань в Київській області Департаменту стратегічних розслідувань Національної поліції України №17 від 06.11.2019.

Згідно з положеннями ст. 4 Закону України «Про запобігання корупції», Національне агентство з питань запобігання корупції (далі НАЗК) є спеціально уповноваженим суб`єктом у сфері протидії корупції та центральним органом виконавчої влади зі спеціальним статусом, який забезпечує формування та реалізує державну антикорупційну політику.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 48 Закону України «Про запобігання корупції», НАЗК, серед іншого, проводить щодо декларацій, поданих суб`єктами декларування, такий вид контролю, як щодо своєчасності подання.

Порядок встановлення своєчасності подання декларацій визначений положеннями ст. 49 Закону України «Про запобігання корупції». Так, юридичні особи публічного права зобов`язані перевіряти факт подання суб`єктами декларування, які в них працюють відповідно до цього Закону декларацій та повідомляти НАЗК про випадки неподання чи несвоєчасного подання таких декларацій у визначеному ним порядку.

Якщо за результатами контролю встановлено, що суб`єкт декларування не подав декларацію, НАЗК письмово повідомляє такого суб`єкта про факт неподання декларації і одночасно письмово повідомляє про факт неподання декларації спеціально уповноваженим суб`єктам у сфері протидії корупції, а також керівнику юридичної особи публічного права про факт неподання декларації суб`єктом декларування.

Крім того, механізм проведення НАЗК контролю визначений рішенням НАЗК № 56 від 10.02.2017, яким затверджено «Порядок проведення контролю та повної перевірки декларацій особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування» (зареєстрований в Міністерстві юстиції України 13.02.2017 за № 201/30069).

Викладені вище норми законодавства дають підстави для висновку, що порядком перед початком перевірки щодо адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 172-6 КУпАП, є здійснення НАЗК контролю щодо своєчасності подання декларації суб`єктом декларування, встановлення за результатами такої перевірки факту порушення антикорупційного законодавства, а також відображення цього факту у відповідному рішенні НАЗК.

Таким чином, початку перевірки органом Національної поліції, збиранню ним доказів і складенню протоколу про адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією, повинно передувати отримання у встановленому законом порядку висновків НАЗК як єдиного суб`єкта, уповноваженого державою на здійснення контролю щодо своєчасності подання декларації суб`єктом декларування.

Так сама позиція апеляційного суду цілком відповідає висновкам Верховного Касаційного адміністративного суду, що викладені в Постанові від 11.12.2019 (Справа №П/811/593/17, провадження №К/990126138/18).

Так, Верховний суд звертає увагу насамперед на те, що контроль за своєчасністю подання декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, а також перевірка достовірності і повноти відомостей, зазначених суб`єктом декларування у декларації належить до виключної компетенції НАЗК. Тобто, якщо НАЗК встановить факт несвоєчасного подання чи неподання декларацій або повідомлення про зміни у майновому стані особою, яка в розумінні Закону № 1700-VIII є суб`єктом декларування і в якої виник обов`язок подати таку декларацію чи повідомлення, то лише висновок цього органу може бути підставою для притягнення такої особи до юридичної відповідальності за порушення вимог законодавства у сфері запобігання корупції.

В протоколі про адміністративне правопорушення щодо ОСОБА_1 та в доданих до протоколу документах відсутня інформація з приводу того, чи був дотриманий визначений положеннями ст. 49 Закону України «Про запобігання корупції» порядок встановлення своєчасності подання декларації суб`єкта декларування, який припинив діяльність, пов`язану з виконанням функцій держави або місцевого самоврядування ОСОБА_1 за 2020 рік до початку проведення перевірки і збирання доказів органом Національної поліції. Відсутня інформація, чи проводився такий контроль НАЗК взагалі.

Крім того, відсутня будь-яка інформація, документи, копія Декларації або витяг з неї, інші документи щодо ОСОБА_1 , які б були складені НАЗК або були отримані від цього органу.

Наявний у матеріалах справи скірншот результатів пошуку (а.с.10), який не завірений належним чином, не може вважатися належним доказом відповідно до положень ст. 251 КУпАП.

Суддя звертає увагу також і на ту обставину, що до функцій Управління стратегічних розслідувань в Київській області Департаменту стратегічних розслідувань Національної поліції України, зокрема, відносено: здійснення моніторингу та аналізу стану дотримання антикорупційного законодавства особами, на яких поширюється дія Закону України «Про запобігання корупції»; збирання доказів та складання в межах компетенції протоколів про правопорушення, пов`язані з корупцією, при цьому, аналіз положень Закону України «Про Національну поліцію України» свідчить про те, що до повноважень та завдань Національної поліції України не входить здійснення антикорупційної політики.

Разом з тим, суддя звертає увагу, що сам факт несвоєчасного подання декларації не може свідчити про наявність складу адміністративного правопорушення. Адміністративна відповідальність за несвоєчасне подання декларацій настає лише у разі подання її з порушенням встановлених строків без поважних причин. Такий факт може бути встановлений лише після проведення відповідної перевірки.

Тобто, всі обов`язкові дії по проведенню контролю та перевірки, у тому числі після встановлення, що суб`єкт декларування несвоєчасно подав декларацію чи не повідомив про суттєві зміни в майновому стані, уповноважені здійснювати виключно працівники НАЗК, у тому числі на підставі листа отримати пояснення від такої особи і вирішувати питання щодо її притягнення до відповідальності. А органи Національної поліції позбавлені контролюючої функції.

За вказаних обставин, враховуючи, що зібрані по справі докази отримані без дотримання Порядку проведення контролю та повної перевірки декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, приходжу до висновку про необхідність закриття провадження у справі за відсутності в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, відповідно до вимог п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП.

Статтею 40-1 КУпАП визначено, що судовий збір у провадженні у справі про адміністративне правопорушення у разі винесення судом (суддею) постанови про накладення адміністративного стягнення сплачується особою, на яку накладено таке стягнення.

Враховуючи, що на ОСОБА_1 адміністративне стягнення не може бути накладене за відсутністю в її діях складу адміністративного правопорушення, судовий збір у провадженні за даною справою також не підлягає стягненню з останньої.

На підставі викладеного, керуючись ч. 1 ст. 172-6 КУпАП, статтями 221, 245, 247, 266, 283, 284 КУпАП, суддя,

П О С Т А Н О В И В :

Провадження по справі відносно ОСОБА_1 за відсутністю в її діях складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 172-6 КУпАП - закрити.

Постанова судді у справі про адміністративне правопорушення може бути оскаржена протягом десяти днів з дня винесення постанови особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником, а також прокурором у випадках, передбачених частиною п`ятою статті 7 та частиною першою статті 287 КУпАП.

Апеляційна скарга подається до Київського апеляційного суду через Білоцерківський міськрайонний суд Київської області.

СуддяО. В. Ларіна