Справа № 143/223/21
ПОСТАНОВА
Іменем України

08.04.2021 року м. Погребище

Погребищенський районний суд Вінницької області, в складі:

головуючого судді Бойка А. В.,

з участю секретаря Москаленко С. П.,

прокурора Клим`юка Р. І.,

особи, яка притягується до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 ,

розглянувши матеріали, які надійшли від Управління стратегічних розслідувань у Вінницькій області Департаменту стратегічних розслідувань Національної поліції України, про притягнення до адміністративної відповідальності:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, жителя АДРЕСА_1 , заступника військового комісара начальника відділення рекрутингу та комплектування Погребищенського РТЦК,

за ч.1 ст.172-7, ч.2 ст.172-7 КУпАП, -

Встановив:

02.03.2021 до Погребищенського районного суду Вінницької області надійшли протоколи про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч.1 ст.172-7, ч.2 ст.172-7 КУпАП, які передані на розгляд судді Бойку А. В.

Згідно з протоколами, тимчасово виконуючий обов`язки військового комісара ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_1 , являючись відповідно до пункту «г» підпункту 1 частини першої статті 3 Закону України «Про запобігання корупції» суб`єктом, на якого поширюється дія вказаного Закону, та в силу примітки до статті 172-7 КУпАП, також суб`єктом адміністративного правопорушення пов`язаного з корупцією, відповідальність за яке передбачена статтею 172-7 КУпАП «Порушення вимог щодо запобігання та врегулювання конфлікту інтересів», в порушення вимог пункту 2 частини першої статті 28 Закону України «Про запобігання корупції», 01.07.2019 при винесенні та підписанні наказу «Про виплату надбавки за особливості проходження військової служби та преміювання військовослужбовців за червень 2019» №77 від 01.07.2019 згідно з яким він преміює майора ОСОБА_1 за посадою заступника військового комісара з територіальної оборони ІНФОРМАЦІЯ_2 з 01 по 30 червня 2019 року в сумі 5220 грн., не вжив заходів щодо недопущення виникнення реального конфлікту інтересів та не пізніше наступного робочого дня (02.07.2019) не повідомив Вінницький обласний територіальний центр комплектування та соціальної підтримки про виникнення реального конфлікту інтересів, тобто суперечності між його приватним інтересом та представницькими повноваженнями, що впливає на об`єктивність або неупередженість прийняття рішень, або на вчинення чи невчинення дій під час виконання зазначених повноважень, який обумовлений приватним інтересом оскільки вказану премію він надає особисто собі, чим скоїв адміністративне правопорушення передбачене ч. 1 ст. 172-7 КУпАП, тобто неповідомлення особою у встановлених законом випадках та порядку про наявність у неї реального конфлікту інтересів.

Крім того, тимчасово виконуючий обов`язки військового комісара ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_1 , являючись відповідно до пункту «г» підпункту 1 частини першої статті 3 Закону України «Про запобігання корупції» суб`єктом, на якого поширюється дія вказаного Закону, та в силу примітки до статті 172-7 КУпАП, також суб`єктом адміністративного правопорушення пов`язаного з корупцією, відповідальність за яке передбачена статтею 172-7 КУпАП «Порушення вимог щодо запобігання та врегулювання конфлікту інтересів», в порушення вимог пункту 3 частини першої статті 28 Закону України «Про запобігання корупції», 01.07.2019 при винесенні та підписанні наказу «Про виплату надбавки за особливості проходження військової служби та преміювання військовослужбовців за червень 2019» №77 від 01.07.2019 згідно з яким він преміює майора ОСОБА_1 за посадою заступника військового комісара з територіальної оборони ІНФОРМАЦІЯ_2 з 01 по 30 червня 2019 року в сумі 5220 грн., вчинив дію та прийняв рішення в умовах реального конфлікту інтересів, тобто виникла суперечність між його приватними інтересами та представницькими повноваженнями, що впливає на обєктивність або неупередженість прийняття рішення, або на вчинення чи невчинення дій під час виконання зазначених повноважень, який обумовлений приватним інтересом, так як останній надав сам собі премію, чим скоїв адміністративне правопорушення передбачене ч. 2 ст. 172-7 КУпАП, тобто вчинення дій чи прийняття рішень в умовах реального конфлікту інтересів.

Постановою від 08.04.2021 адміністративні матеріали за №143/223/21 про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за вчинення адміністративного правопорушення передбаченого ч.1 ст.172-7 КУпАП та №143/224/21 про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за вчинення адміністративного правопорушення передбаченого ч.2 ст.172-7 КУпАП, об`єднані в одне провадження під загальним № 143/223/21.

Під час розгляду справи ОСОБА_1 вину у вчиненому правопорушенні не визнав, пояснив, що вказана премія є складовою грошового забезпечення військовослужбовців Збройних Сил України. Жодного умислу чи будь-якого приватного інтересу при підписанні наказу він не мав. Розмір цієї премії відповідає та не відрізнявся від розмірів премій встановлених Міністерствам оборони України. З цих підстав просив провадження по справі закрити за відсутністю в його діях складу адміністративних правопорушень.

Прокурор в судовому засіданні вказав, що діях ОСОБА_1 наявний склад адміністративних правопорушень, передбачених ч. 1 ст.172-7, ч. 2 ст.172-7КУпАП та просив притягнути його до адміністративної відповідальності.

Допитаний в судовому засіданні старший оперуповноважений 1 відділу 9 управління ДВКР СБ України Мельничук Є. А. вказав, що посадова особа не може підписувати накази, якими себе преміює, а тому у діях ОСОБА_1 наявний склад правопорушень передбачених ч. 1 ст.172-7, ч. 2 ст.172-7КУпАП.

Заслухавши думку особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, прокурора, дослідивши матеріали справи, суд приходить до наступного висновку.

Статтею 280 КУпАП передбачені обставини, що підлягають з`ясуванню при розгляді справи про адміністративне правопорушення, в тому числі: чи підлягає особа адміністративній відповідальності, чи винна дана особа у вчиненні правопорушення.

У відповідності до ст. 251 КУпАП доказами у справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на підставі яких у встановленому законом порядку суддя встановлює наявність або відсутність адміністративного правопорушення, винність особи, яка притягається до адміністративної відповідальності в його вчиненні та інші обставини, які мають значення для правильного розгляду справи.

Статтею 252 КУпАП визначено, що орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Судом встановлено, що наказом Військового комісара ІНФОРМАЦІЯ_2 (по строковій частині) №66 від 21.05.2019 майора ОСОБА_1 , начальника відділення офіцерів запасу і кадрів, допущено до тимчасового виконання обов`язків за вакантною посадою заступника військового комісара з територіальної оборони ІНФОРМАЦІЯ_2 , встановлено посадовий оклад в розмірі 5220 грн. та визначено виплачувати щомісячну надбавку за особливості проходження військової служби у розмірі 10 відсотків до посадового окладу, окладу за військове звання та надбавки за вислугу років та премію у розмірі 47 відсотків посадового окладу (а. с. 18).

Як вбачається з витягу з наказу Військового комісара ІНФОРМАЦІЯ_2 (по строковій частині) №85 від 21.06.2019, у зв`язку з його відбуванням у щорічну відпустку з 24.06.2019 по 31.07.2019, тимчасово виконуючим обов`язки військового комісара ІНФОРМАЦІЯ_2 покладено на майора ОСОБА_1 (а. с. 29).

Під час виконання обов`язків військового комісара ІНФОРМАЦІЯ_2 майор ОСОБА_1 видав наказ №77 від 01.07.2019 «Про виплату надбавки за особливості проходження військової служби та преміювання військовослужбовців за червень 2019 року», яким наказано виплатити майору ОСОБА_1 посадовий оклад за час тимчасового виконання обов`язків за посадою заступника військового комісара з територіальної оборони ІНФОРМАЦІЯ_2 з 01 по 30 червня 2019 року, в розмірі 5220 грн. (а. с. 12-13).

Відповідно до ст. 1 Закону України «Про запобігання корупції», правопорушення, пов`язане з корупцією, це - діяння, що не містить ознак корупції, але порушує встановлені цим Законом вимоги, заборони та обмеження, вчинене особою, зазначеною у частині першій статті 3 цього Закону, за яке законом встановлено кримінальну, адміністративну, дисциплінарну та/або цивільно-правову відповідальність.

Відповідно до п. 3 ч. 1ст. 28 Закону України «Про запобігання корупції», особи зазначені у п. п. 1, 2 ч.1 ст. 3 цього Закону, зобов`язані не вчиняти дій та не приймати рішень в умовах реального конфлікту інтересів.

Згідно із диспозицією ст. 172-7 КУпАП та п. 2 примітки до цієї статті, порушення вимог стосовно запобігання та врегулювання конфлікту інтересів можуть полягати: у неповідомленні особою у встановлених законом випадках та порядку про наявність у неї реального конфлікту інтересів - наявної суперечності між приватним інтересом особи та її службовими чи представницькими повноваженнями, що впливає на об`єктивність або неупередженість прийняття рішень або на вчинення чи невчинення дій під час виконання вказаних повноважень (ч. 1ст. 172-7 КУпАП); у вчиненні дій чи прийнятті рішень в умовах реального конфлікту інтересів, тобто за наявності суперечності між приватним інтересом особи та її службовими чи представницькими повноваженнями, що вплинуло на об`єктивність або неупередженість вчинення таких дій, або прийняття таких рішень (ч. 2ст. 172-7 КУпАП).

Відповідно до ст. 1 Закону України «Про запобігання корупції» потенційний конфлікт інтересів - це наявність у особи приватного інтересу у сфері, в якій вона виконує свої службові чи представницькі повноваження, що може вплинути на об`єктивність чи неупередженість прийняття нею рішень, або на вчинення чи невчинення дій під час виконання зазначених повноважень;

реальний конфлікт інтересів - це суперечність між приватним інтересом особи та її службовими чи представницькими повноваженнями, що впливає на об`єктивність або неупередженість прийняття рішень, або на вчинення чи невчинення дій під час виконання зазначених повноважень;

приватний інтерес - це будь-який майновий чи немайновий інтерес особи, у тому числі зумовлений особистими, сімейними, дружніми чи іншими позаслужбовими стосунками з фізичними чи юридичними особами, у тому числі ті, що виникають у зв`язку з членством або діяльністю в громадських, політичних, релігійних чи інших організаціях.

Відповідно до листа Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ № 223-943/0/4-17 від 22.05.2017 «Щодо притягнення до адміністративної відповідальності за окремі правопорушення, пов`язані з корупцією» зазначено, що аналіз термінів «потенційний інтерес» та «реальний інтерес», які містяться у ч. 1ст. 1 Закону України «Про запобігання корупції», дає можливість констатувати, що потенційний конфлікт інтересів відрізняється від реального тим, що при потенційному конфлікті встановлюється лише наявність, існування приватного інтересу особи, що може вплинути на об`єктивність чи неупередженість прийняття нею рішень, тоді як при реальному конфлікті інтересів існуюча суперечність між наявним приватним інтересом особи та її службовими чи представницькими повноваженнями безпосередньо впливає (вплинула) на об`єктивність або неупередженість прийняття рішень, або на вчинення чи невчинення дій під час виконання вказаних повноважень. Крім того, це також визначає ступінь впливу цієї суперечності на прийняття рішення чи вчинення дії, який повинен мати об`єктивний вираз, а також часовий взаємозв`язок між прийняттям рішення та наявністю певних ознак, що мають місце при цьому. Тобто, для встановлення факту реального конфлікту інтересів недостатньо констатувати існування приватного інтересу, який потенційно може вплинути на об`єктивність або неупередженість прийняття рішень, а слід безпосередньо встановити, що приватний інтерес наявний, він суперечить службовим чи представницьким повноваженням, така суперечність не може вплинути, а реально впливає на об`єктивність чи неупередженість прийняття рішень чи вчинення дій.

Для встановлення наявності факту прийняття рішення, вчинення чи невчинення дії в умовах реального конфлікту інтересів та розмежування реального і потенційного конфлікту інтересів для кваліфікації рішення як такого, що прийняте в умовах реального конфлікту інтересів, необхідно встановити наявність обов`язкової сукупності таких юридичних фактів, як: наявність у правопорушника факту приватного інтересу, який має бути чітко сформульований та визначений; наявність факту суперечності між приватним інтересом і службовими чи представницькими повноваженнями із зазначенням того, в чому саме ця суперечність знаходить свій вияв або вплив на прийняття рішення; наявність повноважень на прийняття рішення, наявність факту реального впливу суперечності між приватним та службовим чи представницьким інтересом на об`єктивність або неупередженість рішення. Встановлення цих фактів має бути відображено в протоколі про адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією.

Підставою притягнення особи до адміністративної відповідальності за ч. ч. 1, 2 ст172-7 КУпАП законом визнається не повідомлення у встановлених законом випадках та порядку про наявність у особи реального конфлікту інтересів та вчинення дій та прийняття рішень в умовах реального конфлікту інтересів.

Вирішальним для встановлення цього складу адміністративного правопорушення є встановлення та доведення наявності реального конфлікту інтересів та його змісту (очевидна можливість надання переваг, призначення премій, розмір яких відрізняється від розміру премій інших військовослужбовців такого ж звання, посади, тарифного розряду та за такий самий обсяг роботи, тощо).

Однак до протоколу не додано доказів, які б підтверджували факт суперечності між приватним інтересом і службовими чи представницькими повноваженнями ОСОБА_1 із зазначенням того, в чому саме ця суперечність знаходить свій вияв або вплив на прийняття рішення.

Відповідно до п.2 розділу 1 Порядку виплати грошового забезпечення військовослужбовцям Збройних Сил України та деяким іншим особам, затвердженим наказом Міністерства оборони України №260 від 07.06.2018, зареєстрованим в Міністерстві юстиції України 26.06.2018 за №745/32197 (далі - Порядок) грошове забезпечення включає: щомісячні основні види грошового забезпечення, щомісячні додаткові види грошового забезпечення та одноразові додаткові види грошового забезпечення. До щомісячних основних видів грошового забезпечення належать: посадовий оклад, оклад за військовим званням, надбавка за вислугу років. До щомісячних додаткових видів грошового забезпечення належать: підвищення посадового окладу, надбавки, доплати, винагорода військовослужбовцям, які обіймають посади, пов`язані з безпосереднім виконанням завдань із забезпечення кібербезпеки та кіберзахисту, премія.

Згідно із п.4 розділу 1 Порядку грошове забезпечення військовослужбовців із числа осіб офіцерського складу, в тому числі слухачів (ад`юнктів, докторантів), рядового, сержантського та старшинського складу (крім військово-службовців строкової служби), включає, зокрема: посадовий оклад, оклад за військовим званням, надбавку за вислугу років, надбавки за особливості проходження служби, премію.

Таким чином премія є обов`язковою складовою щомісячного грошового забезпечення військовослужбовців Збройних Сил України.

Судом встановлено, що розмір виплаченої відповідно до наказу №77 від 01.07.2019 ОСОБА_1 складової грошової винагороди не відрізняється від розміру визначеного наказом Військового комісара ІНФОРМАЦІЯ_3 (з адміністративно-господарської діяльності) №35 від 29.01.2019 «Про встановлення посадових окладів, окладів за військові звання, надбавок за вислугу років, інших додаткових видів грошового забезпечення військовослужбовцям» (а. с. 91-94).

Як вбачається з службової характеристики, виданої військовим комісаром ІНФОРМАЦІЯ_4 ОСОБА_2 , за період проходження служби в ІНФОРМАЦІЯ_5 майор ОСОБА_1 зарекомендував себе з позитивної сторони (а. с. 20), до дисциплінарної відповідальності не притягувався.

Таким чином підстав для не виплати ОСОБА_1 премії у визначеному розмірі за посадою заступника військового комісара з територіальної оборони за червень 2019 року на було.

Пунктом 8 розділу 1 Порядку виплати грошового забезпечення військовослужбовцям Збройних Сил України та деяким іншим особам, затвердженим наказом Міністерства оборони України №260 від 07.06.2018, зареєстрованим в Міністерстві юстиції України 26.06.2018 за №745/32197 визначено, що грошове забезпечення виплачується в межах асигнувань, передбачених у кошторисі військової частини на грошове забезпечення військовослужбовців.

Грошове забезпечення виплачується: щомісячні основні та додаткові види - в поточному місяці за минулий.

Грошове забезпечення виплачується за місцем перебування військовослужбовців на грошовому забезпеченні на підставі наказу командира (начальника, керівника) (далі - командир).

Грошове забезпечення командиру військової частини виплачується за місцем перебування на грошовому забезпеченні на підставі наказу вищого командира за підпорядкованістю.

Тобто, накази про преміювання особового складу видаються військовими комісарами військових комісаріатів, щомісячно, на початку місяця за відпрацьований період.

При цьому, суд вважає за необхідне зазначити, що питання підписання наказу про преміювання за відпрацьований період заступника військового комісара, який тимчасово виконує обов`язки військового комісара, законодавством не врегульовано.

Статтею 9 КУпАП закріплено поняття адміністративного правопорушення, яке визначається як протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку передбачено адміністративну відповідальність.

Підставою для притягнення особи до відповідальності за вчинення адміністративного правопорушення є доведення об`єктивних і суб`єктивних ознак, тобто об`єкта, об`єктивної сторони, суб`єкта та суб`єктивної сторони правопорушення.

Притягнення особи до адміністративної відповідальності можливе лише за умови доведеності юридичного складу адміністративного правопорушення, в тому числі вини особи у його вчиненні, на підставі належних та допустимих доказів. Висновок про наявність чи відсутність в діях особи складу адміністративного правопорушення повинен бути обґрунтований, тобто зроблений на підставі всебічного, повного і об`єктивного дослідження всіх обставин та доказів, які підтверджують факт вчинення адміністративного правопорушення.

Згідно зі ст.10 КУпАП адміністративне правопорушення визнається вчиненим умисно, коли особа, яка його вчинила, усвідомлювала протиправний характер своєї дії чи бездіяльності, передбачала її шкідливі наслідки і бажала їх або свідомо допускала настання цих наслідків.

Відповідно до ст.8 Конституції України, в Україні визнається і діє принцип верховенства права. Норми Конституції України є нормами прямої дії.

Згідно зі ст.62 Конституції України, ніхто не зобов`язаний доводити свою невинуватість у вчиненні злочину. Обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачяться на її користь, тобто суд може притягнути особу до відповідальності лише на тих доказах, які спростовують усі розумні сумніви щодо вини особи.

Зазначене узгоджується і з правовою позицією ЄСПЛ, згідно з якою «доказування, зокрема, має випливати із сукупності ознак чи неспростовних презумпцій, достатньо вагомих, чітких та узгоджених між собою, а за відсутності таких ознак не можна констатувати, що винуватість особи доведено поза розумним сумнівом» (рішення від 14.02.2008 у справі «Кобець проти України» (Kobets v. Ukraine), п. 43 (з відсиланням на п. 282 рішення у справі «Авшар проти Туреччини» (Avsar v. Turkey).

Таким чином, суд не встановив з посиланням на належні, допустимі докази наявності в діях ОСОБА_1 реального конфлікту інтересів та реальної заінтересованості у власному збагаченні, а тому, оцінивши вищевказані докази в їх сукупності з точки зору достатності та взаємозв`язку для прийняття відповідного процесуального рішення, суд приходить до висновку про необхідність закриття провадження у справі, у зв`язку із відсутністю в діях ОСОБА_1 складу правопорушень, передбачених ч. 1, 2 ст. 172-7 КУпАП.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст.172-7, 247, 256, 283, 284 КУпАП, суд, -

Постановив:

ОСОБА_1 визнати невинуватим у вчиненні правопорушень, передбачених ч. 1 ст.172-7, ч. 2 ст.172-7 КУпАП, звільнивши його від адміністративної відповідальності через відсутність складу правопорушення.

Справу про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч. 1 ст.172-7, ч. 2 ст.172-7 КУпАП провадженням закрити.

Постанова може бути оскаржена до Вінницького апеляційного суду протягом 10 днів з дня її проголошення.

Повний текст постанови виготовлено 13.04.2021.

Суддя