3/758/6719/21 Категорія 192
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

Київ

17 вересня 2021 року

Суддя Подільського районного суду м. Києва Бузунко О.А., розглянувши матеріали, що надійшли від Державної податкової служби у місті Києві -Головне управління ДПС у м. Києві, про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянки України, працюючої директором ТОВ «Продлогістик Плюс», яка проживає за адресою: АДРЕСА_1 ,

за ч.1 ст. 155-1 КУпАП,-

В С Т А Н О В И В :

ОСОБА_1 допустила порушення порядку проведення розрахунків у сфері торгівлі, а саме не забезпечила використання режиму програмування РРО із зазначенням коду товарної підкатегорії згідно з УКТ ЗЕД при продажу слабоалкогольного напою «Бренді Кола» по ціні 23 гривень у фіскальному касовому чеку не зазначено код згідно з УКТ ЗЕД для придбаного підакцизного товару. Також виявлено необлікованого товару згідно опису на суму 209 44 грн, чим порушено п.11, п.12 ст.3 Закону України від 06 липня 1995 року №265/95-ВР «Про застосування РРО в сфері торгівлі, громадського харчування та послуг» із змінами та доповненнями. Правопорушення вчинене 16 серпня 2021 року.

Своїми діями ОСОБА_1 вчинила адміністративне правопорушення, передбачене ч. 1 ст.155-1 КУпАП.

Вперше справа була призначена до розгляду на 06 вересня 2021 року. ОСОБА_1 в судове засідання 06 вересня 2021 року не з`явилася, повідомлення про вручення поштового відправлення не повернулося, з огляду на що розгляд справи було відкладено до 17 вересня 2021 року.

17 вересня 2021 року ОСОБА_1 в судове засідання не з`явилася, повідомлення про вручення поштового відправлення не повернулося.

Про те, що справа про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності буде розглядатися Подільським районним судом м. Києва, ОСОБА_1 була обізнана ще під час складення протоколу, про що власноручно розписалася в протоколі про адміністративне правопорушення.

Слід зазначити, що відповідно до положень ст. 19 Закону України «Про міжнародні договори України» та ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» при розгляді справ суди застосовують Конвенцію та практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

У своїх рішеннях ЄСПЛ визначає правові підходи щодо розуміння порушення права особи на участь у судовому розгляді як з точки зору принципу процесуальної рівності, так й самої процесуальної поведінки сторони провадження, та наголошує, що сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження («Олександр Шевченко проти України», «Трух проти України», «Пономарьов проти України»).

За таких обставин, враховуючи принцип судочинства, яким визнано пріоритет публічного інтересу над приватним, суд вважає за можливе провести розгляд справи за відсутності особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, оскільки безпідставне умисне затягування справи нівелює завдання КУпАП, яким є охорона конституційного ладу України, встановленого правопорядку, зміцнення законності, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі точного і неухильного додержання Конституції, законів України, поваги до прав, честі і гідності інших громадян, до правил співжиття, сумлінного виконання своїх обов`язків, відповідальності перед суспільством (ст. 1 КУпАП).

Також слід зазначити, що положення ст. 268 КУпАП не містять заборони щодо розгляду справи про адміністративне правопорушення, передбачене ст. 155-1 КУпАП, без присутності особи, яка притягується до адміністративної відповідальності.

Вина ОСОБА_1 у вищезазначеному правопорушенні доведена матеріалами справи, зокрема даними протоколу про адміністративне правопорушення від 16 серпня 2021 року №1606, в якому викладено обставини правопорушення; актом перевірки, який ОСОБА_1 підписаний без зауважень з зазначенням, що недоліки будуть усунені.

Дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку, що своїми діями ОСОБА_1 вчинила адміністративне правопорушення, передбачене ч.1 ст.155-1 КУпАП.

Обставини, що обтяжують чи пом`якшують відповідальність за адміністративне правопорушення, судом не встановлено.

Отже, враховуючи зазначені обставини справи, суд вважає, що для виправлення ОСОБА_1 , а також з метою запобігання вчиненню нових правопорушень, буде доречним застосувати до неї адміністративне стягнення у вигляді штрафу.

Судовий збір у провадженні по справі про адміністративне правопорушення підлягає стягнення відповідно до положень ст. 40-1 КУпАП.

На підставі викладеного, керуючись статтями 40-1, ч.1 ст.155-1, 284 КУпАП, суд

П О С Т А Н О В И В :

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , визнати винною у вчиненні правопорушення, передбаченого ч.1 ст.155-1 КУпАП, та застосувати до неї адміністративне стягнення у виді штрафу в розмірі 5 неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що в грошовому еквіваленті становить 85 (вісімдесят п`ять) гривень 00 коп. на користь держави.

Стягнути з ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , на користь держави судовий збір у сумі 454 грн. 00 коп.

Згідно з ч. 1 ст. 307 КУпАП штраф має бути сплачений порушником не пізніш як через п`ятнадцять днів з дня вручення йому постанови про накладення штрафу, а в разі оскарження такої постанови - не пізніш як через п`ятнадцять днів з дня повідомлення про залишення скарги без задоволення.

Відповідно до ст. 308 КУпАП у разі несплати правопорушником штрафу у строк, установлений ч. 1 ст. 307 цього Кодексу, постанова про накладення штрафу надсилається для примусового виконання до відділу державної виконавчої служби і у порядку примусового виконання постанови з правопорушника стягується подвійний розмір штрафу, зазначеного у постанові про стягнення штрафу.

Постанова може бути оскаржена протягом 10 днів з дня її винесення і набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Апеляційна скарга подається до Київського апеляційного суду через Подільський районний суд міста Києва.

Строк пред`явлення постанови до виконання 3 (три) місяці.

Суддя: Олена БУЗУНКО