Справа № 677/143/21
Провадження № 3-зв/677/2/21
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

про відмову в задоволенні заяви про відвід судді

19 лютого 2021 року м. Красилів

Красилівський районний суд Хмельницької області

в складі: головуючого - судді Кускової Т.В.

при секретарі Федченко Л.В.

розглянув у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Красилів заяву ОСОБА_1 про відвід судді Красилівського районного суду Хмельницької області Вознюка Р.В. у справі №677/143/21 про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 про вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 130 КУпАП,

з участю особи, яка притягується до адміністративної відповідальності ОСОБА_1

в с т а н о в и в :

На адресу суду надійшла заява ОСОБА_1 про відвід судді Красилівського районного суду Хмельницької області Вознюка Р.В. у справі №677/143/21 про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 про вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 130 КУпАП.

Підставою для відводу заявник вважає те, що головуючий суддя ОСОБА_2 не надав можливості реалізувати його право на захист, а саме відклав розгляд справи для заключення ним договору з захисником на один день, а не три дні, як це, на його думку, передбачено Законом. Крім цього при ознайомленні з матеріалами справи ним з`ясовано, що наявна довідка в якій вказано, що він 09.02.2021 року був відсутній в судовому засіданні, однак він стверджує що був присутній, тобто вказаними діями суддя порушив його Конституційні права, а також право на об`єктивний розгляд справи.

В нього склалося враження, що суддя взяв на себе функції обвинувачення, хоча його вини не доведено, це викликає сумніви у його неупередженості, діям цього судді він не довіряє, хоче щоб розгляд його справи здійснював інший суддя. Просить здійснити відвід судді Вознюка Р.В. по справі про адміністративне правопорушення.

Особа, яка притягується до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , в судовому засіданні підтримав заяву.

Заслухавши пояснення особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, дослідивши заяву про відвід судді, матеріали справи про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч. 1 ст. 130 КУпАП, в частині порушених в заяві підстав для відводу головуючого судді, суддя прийшов до наступних висновків.

ОСОБА_1 як на підставу для відводу головуючого судді, посилається на те, що 09.02.2021 року суддею Вознюком Р.В.. було відхилено клопотання про відкладення розгляду на більш тривалий час, ніж на 10.02.2021 року, зокрема, після 15.02.2021 року для укладення угоди з його захисником, тобто суддя порушив визначений КУпАП термін про повідомлення особи за три дні про судове засідання, чим було порушено його право на захист, що спростовується матеріалами справи.

Згідно довідки про доставку смс-повідомлення, ОСОБА_1 ) був повідомлений про судове засідання призначене на 09.02.2021 року смс-повідомлення, яке доставлено на номер його мобільного телефону 01.02.2021 р. о 16-05 год., тобто судом дотримано вимоги ст. 277-2 КУпАП, яка передбачає що повістка особі, яка притягається до адміністративної відповідальності, вручається не пізніш як за три доби до дня розгляду справи в суді, в якій зазначаються дата і місце розгляду справи.

Згідно матеріалів справі №677/143/21 про адміністративне правопорушення 09.02.2021 р. о 12-42 год. ОСОБА_1 подано заяву про відкладення справи, оскільки він потребує правової допомоги, перша заява не містить терміну, на який ОСОБА_1 просить суд відкласти розгляд справи.

Вважаю за необхідне зауважити, що норми КУпАП не містять вимоги до проміжку часу на який може бути відкладено розгляд справи, однак містять стислі терміни розгляду справи про адміністративне правопорушення, дотримання яких є одним з основних принципів розгляду справ про адміністративні правопорушення судом.

Згідно довідки секретаря, судове засідання о 13-00 год. 09.02.2021 р. не відбулось і фіксування засідання не відбувалось в зв`язку з відсутністю ОСОБА_1 , тобто судове засідання по справі відкладено за заявою ОСОБА_1 на 10.02.2021р. для отримання ним правової допомоги.

Того ж дня, тобто 09.02.2021р. після відкладення розгляду справи №677/143/21 та призначення наступної дати судового засідання ОСОБА_1 о 14-16 год. до канцелярії суду подану другу заяву про відкладення розгляду справи на більш тривалий термін, зокрема після 15.02.2021 р., оскільки він хоче заключити договір з адвокатом;

10.02.2021 р. судове засідання по справі №677/143/21 відкладено за клопотанням ОСОБА_1 ), в матеріалах справи наявна постанова про об`єднання справи №677/143/21 про притягнення ОСОБА_1 ) до адміністративної відповідальності та справи№677/148/21 про притягнення ОСОБА_1 ) до адміністративної відповідальності за ч.1 ст. 130 КУпАП , яка винесена суддею одноособово в порядку ч.2 ст. 36 КУпАП.

Розписка про отримання повістки та протокол судового засідання свідчить про те, що наступне судове засідання по справі суддею було призначено 11.02.2021р.

Вже 11.02.2021р. в матеріалах справи наявне клопотання адвоката Гопка В.В. та відповідна угода про надання правової допомоги.

Отже, враховуючи встановлені обставини, суд вважає, що належних та допустимих доказів відмови суддею ОСОБА_2 в задоволенні клопотання про відкладення розгляду справи не надано, справа за клопотанням особи відкладалась суддею двічі, ОСОБА_1 мав можливість заключити договір з захисником раніше ніж 15.02.2021р., що підтверджується наявністю угоди від 11.02.2021р., тобто судом не допущено порушення права на захист ОСОБА_1 .

Посилання ОСОБА_1 на те, що він був саме в судовому засіданні 09.02.2021р. не підтверджуються належними і допустимими доказами, а навпаки спростовуються його ж заявою про відкладення розгляду справи, яка зареєстрована в канцелярії суду о 12-42 год., тому суддею розгляд справи було відкладено на 10.02.2021р. Перебування особи в приміщенні суду та в судовому засіданні не є тотожними.

Відповідно до ст.7 КУпАП провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності. Застосування уповноваженими на те органами і посадовими особами заходів адміністративного впливу провадиться в межах їх компетенції, у точній відповідності з законом.

Згідно ст.246 КУпАП порядок провадження в справах про адміністративні правопорушення в районних, районних у містах, міських чи міськрайонних судах визначається цим Кодексом та іншими законами України.

Відповідно до ст.48 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» суддя у своїй діяльності щодо здійснення правосуддя є незалежним від будь-якого незаконного впливу, тиску або втручання. Суддя здійснює правосуддя на основі Конституції і законів України, керуючись при цьому принципом верховенства права. Втручання у діяльність судді щодо здійснення правосуддя забороняється і має наслідком відповідальність, установлену законом.

Чинний КУпАП не містить спеціальних норм, що передбачають для учасників судового розгляду можливість заявити відвід судді і, відповідно, не передбачає порядку розгляду заяви про відвід.

Зазначені обставини свідчать про наявність прогалин в національному законодавстві стосовно процесуального врегулювання розгляду суддею справ про адміністративні правопорушення і, зокрема, врегулювання права на відвід та порядку розгляду заяви про відвід по справам про адміністративні правопорушення.

Разом з тим, право кожного на справедливий розгляд справи незалежним і безстороннім судом закріплено у ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

17 липня 1997 року Україна ратифікувала зазначену Конвенцію і Протоколи 1, 2, 4, 7, 11, чим визнала її дію в національній правовій системі, а також обов`язковість рішень Європейського суду з прав людини, які стосуються тлумачення та застосування норм Конвенції.

Згідно ст.8 Конституції України в Україні визнається і діє принцип верховенства права.

Відповідно до положень ст.9 Конституції України та ст.17 Закону України «Про міжнародні договори» від 22 грудня 1993 року міжнародні договори, згода на обов`язковість яких дана Верховною Радою України, є частиною національного законодавства України.

Згідно Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» в спірних питаннях, або які не врегульовані національним законодавством, суди застосовують міжнародні договори, згоду на обов`язковість яких надано Верховною Радою України.

Крім того, Рада суддів України пунктом 4 рішення №34 від 08 червня 2017 року роз`яснила, що у разі необхідності врегулювання суддею конфлікту інтересів при розгляді матеріалів про адміністративне правопорушення відповідно до Кодексу України про адміністративні правопорушення, з огляду на відсутність норм, що визначають правила відводу (самовідводу), до внесення змін до чинного законодавства суддя, враховуючи засади судочинства, передбачені Конституцією України, та міжнародні стандарти щодо незалежності суддів, неупередженості та безсторонності судочинства може застосовувати чинні процесуальні норми за аналогією.

Норми Кримінального процесуального кодексу України передбачають підстави за яких може бути заявлено відвід судді, який бере участь у кримінальному провадженні. А тому в даному випадку слід застосовувати аналогію права та застосувати норми КПК України при розгляді клопотання ОСОБА_1 про відвід судді у адміністративній справі.

Згідно ч. 7 ст. 56 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» суддя зобов`язаний справедливо, безсторонньо та своєчасно розглядати і вирішувати судові справи відповідно до закону з дотриманням засад і правил судочинства; дотримуватися правил суддівської етики, у тому числі виявляти та підтримувати високі стандарти поведінки у будь-якій діяльності з метою укріплення суспільної довіри до суду, забезпечення впевненості суспільства в чесності та непідкупності суддів.

Пунктом 5 постанови Пленуму Верховного Суду України №8 від 13 червня 2007 року «Про незалежність судової влади» визначено, що відповідно до закону суддя не може брати участь у розгляді справи і підлягає відводу (самовідводу), якщо він заінтересований у результаті розгляду справи або є інші обставини, які викликають сумнів в об`єктивності та неупередженості судді.

У статті 75 КПК України визначений виключний перелік обставин, що виключають участь судді в кримінальному провадженні, а саме: слідчий суддя, суддя або присяжний не може брати участь у кримінальному провадженні: якщо він є заявником, потерпілим, цивільним позивачем, цивільним відповідачем, близьким родичем чи членом сім`ї слідчого, прокурора, підозрюваного, обвинуваченого, заявника, потерпілого, цивільного позивача, цивільного відповідача; якщо він брав участь у цьому провадженні як свідок, експерт, спеціаліст, представник персоналу органу пробації, перекладач, слідчий, прокурор, захисник або представник; якщо він особисто, його близькі родичі чи члени його сім`ї заінтересовані в результатах провадження; за наявності інших обставин, які викликають сумнів у його неупередженості; у випадку порушення встановленого частиною третьою статті 35 цього Кодексу порядку визначення слідчого судді, судді для розгляду справи. У складі суду, що здійснює судове провадження, не можуть бути особи, які є родичами між собою.

Згідно ч. 5 ст.80 КПК України відвід повинен бути вмотивованим.

Згідно практики Європейського суду з прав людини (рішення від 09.11.2006 р. у справі «Білуга проти України», від 28.10.1998 р. «Ветштайн проти Швейцарії») важливим питанням є довіра, яку суди повинні вселяти у громадськість у демократичному суспільстві. Судді зобов`язані викликати довіру в учасників судового розгляду, а тому будь-який суддя, стосовно якого є підстави для підозри у недостатній неупередженості, повинен брати самовідвід.

У рішенні Європейського суду з прав людини від 09 листопада 2006 року по справі «Білуха проти України» зазначено, що відповідно до усталеної практики Суду наявність безсторонності відповідно до п.1 ст.6 повинна визначатися за суб`єктивним та об`єктивним критеріями. Особиста безсторонність суду презюмується, поки не надано доказів протилежного (рішення ЄСПЛ у справі «Ветштайн проти Швейцарії», пункт 43).

У відповідності з практикою Європейського суду з прав людини наявність безсторонності відповідно до п.1 ст.6 Конвенції з прав людини та основоположних свобод повинна визначатись суб`єктивними та об`єктивними критеріями.

Відповідно до суб`єктивного критерію беруться до уваги особисті переконання та поведінка окремого судді, тобто, чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у даній справі.

Відповідно до об`єктивного критерію визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності.

Щодо суб`єктивної складової даного поняття, то у справі «Гаусшильдт проти Данії» вказано, що потрібні докази фактичної наявності упередженості судді для відсторонення його від справи. Причому суддя вважається безстороннім, якщо тільки не з`являються докази протилежного. Таким чином, існує презумпція неупередженості судді, а якщо з`являються сумніви щодо цього, то для його відводу в ході об`єктивної перевірки має бути встановлена наявність певної особистої заінтересованості судді, певних його прихильностей, уподобань стосовно однієї зі сторін у справі. У кожній окремій справі слід визначити, чи мають стосунки, що розглядаються, таку природу та ступінь, що свідчать про те, що суд не є безстороннім (рішення у справі «Мироненко і Мартиненко проти України»).

Для відводу судді необхідно обґрунтувати наявність обставин, які об`єктивно можуть вказувати на можливу упередженість. Обставини, які були покладені в основу заяви про відвід, повинні бути доведеними.

Відвід повинен бути вмотивований, з наведенням відповідних аргументів, доказів, які підтверджують наявність підстав для відводу. Якщо він не вмотивований, це є підставою для відмови у його задоволенні.

Такі обставини при розгляді заяви про відвід судді Вознюка Р.В. не встановлені, заявником ОСОБА_1 не доведена наявність обставин, які б викликали сумніви в неупередженості судді та унеможливлювали ухвалення суддею об`єктивного рішення у справі, чи свідчили про його певну особисту заінтересованість, прихильність, уподобання стосовно однієї з сторін у справі, доводи викладені в заяві про відвід, не містять доказів, що вказують на необ`єктивність чи упередженість судді.

Незгода ОСОБА_1 з процесуальними рішеннями судді Вознюка Р.В., в тому числі щодо відкладення розгляду справи на не значний термін, не може бути правовою підставою для відводу судді, а лише можуть бути оскаржені у встановленому законом порядку.

Інших доказів допущення суддею Вознюком Р.В. будь - яких дій, що могли б викликати сумнів у його неупередженості чи необ`єктивності при розгляді адміністративної справи суду не надано, а тому заява ОСОБА_1 про відвід судді Вознюка Р.В. задоволенню не підлягає.

На підставі викладеного та керуючись ст. ст 245, 246, 252, 283 КУпАП, ст. 48 Закону України «Про судоустрій і статус суддів», суддя,

п о с т а н о в и в :

В задоволенні заяви ОСОБА_1 про відвід судді Красилівського районного суду Хмельницької області Вознюка Р.В. у справі №677/143/21 про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 про вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 130 КУпАП - відмовити.

Оскарження постанови діючим законодавством не передбачено.

Суддя Кускова Т.В.