справа № 204/358/21
провадження № 3/204/340/21
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

29 січня 2021 року суддя Красногвардійського районного суду м. Дніпропетровська Некрасов О.О., розглянувши справу про адміністративне правопорушення у відношенні:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця

Черкаської області. громадянина України, не працюючого, проживаючого за

адресою: АДРЕСА_1 ,

про притягнення до адміністративної відповідальності за ст. 173, ст. 185 КУпАП, -

В С Т А Н О В И В :

Згідно з протоколом про адміністративне правопорушення серії АА № 321960 від 30 грудня 2020 року, 30 грудня 2020 року близько 03 години 30 хвилин біля буд. 116 по пр. Богдана Хмельницького у м. Дніпро, громадянин ОСОБА_1 , перебуваючи у громадському місці, висловлювався нецензурною лайкою, чим порушував громадський порядок і спокій громадян, чим вчинив правопорушення, передбачене ст. 173 КУпАП.

Згідно з протоколом про адміністративне правопорушення серії ГП № 294533 від 30 грудня 2020 року, 30 грудня 2020 року близько 03 години 30 хвилин біля буд. 116 по пр. Богдана Хмельницького у м. Дніпро, громадянин ОСОБА_1 , перебуваючи у громадському місці, висловлювався нецензурною лайкою, чим порушував громадський порядок і спокій громадян, на зауваження інспектора Управління патрульної поліції ОСОБА_2 припинити висловлюватись нецензурною лайкою не реагував, чим вчинив злісну непокору законному розпорядженню поліцейського при виконання ним службових обов`язків, чим вчинив правопорушення, передбачене ст. 185 КУпАП.

ОСОБА_1 в судове засідання не з`явився, причини неявки суду не повідомив.

Дослідивши матеріали адміністративної справи, суд приходить до наступного.

Відповідно до абз. 2 ст. 7 КУпАП, провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

Відповідно до ст. 2 Закону України «Про судоустрій і статус суддів», суд, здійснюючи правосуддя на засадах верховенства права, забезпечує кожному право на справедливий суд та повагу до інших прав і свобод, гарантованих Конституцією і законами України, а також міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України.

На підставі ст. 256 КУпАП, у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності (у разі її виявлення), прізвища, адреси свідків і потерпілих, якщо вони є; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, інші відомості необхідні для вирішення справи.

На підставі п. 15 розділу 2 Інструкції з оформлення матеріалів про адміністративні правопорушення в органах поліції, до матеріалів справи про адміністративне правопорушення долучаються інші матеріали справи, наприклад пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків тощо.

Відтак можна стверджувати, що законом та підзаконними актами визначено, що отримання пояснень потерпілих, свідків адміністративного правопорушення є складовою всебічного, повного і об`єктивного з`ясування обставин кожної справи, що загалом забезпечить можливість судді вирішити справу в точній відповідності із законом.

Суд має дослідити докази щодо обставин викладених у протоколі про адміністративне правопорушення, надати їм свою виважену оцінку, яка ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю, які загалом зможуть свідчити щодо відсутності в діях особи, яка притягається до адміністративної відповідальності адміністративного правопорушення, або навпаки обставини викладені в протоколі про адміністративне правопорушення знайдуть своє об`єктивне підтвердження.

Суд зазначає, що всупереч вимогам КУпАП та Інструкції з оформлення матеріалів про адміністративні правопорушення в органах поліції, в матеріалах справи не міститься пояснень особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, що загалом свідчить про формальний підхід під час складання протоколів про адміністративне правопорушення та матеріалів справ, що зумовлює неможливість здійснення всебічного, повного і об`єктивного з`ясування обставин даних справ, а загалом виключає склад правопорушення в діях ОСОБА_1 .

Як вбачається з протоколів про адміністративні правопорушення, свідки інкримінованих ОСОБА_1 адміністративних правопорушень відсутні, як відсутні і потерпілі. Таким чином, суддя позбавлений можливості перевірити обставини, викладені в протоколах про адміністративні правопорушення.

Постановами Красногвардійського районного суду м. Дніпропетровська від 21 січня 2021 року до ОСОБА_1 було застосовано примусовий привід через органи поліції, які виконано не було, а явка ОСОБА_1 в судове засідання забезпечена не була.

Згідно з ч. 2 ст. 268 КУпАП при розгляді справ про адміністративні правопорушення, передбачені ст. 173, ст. 185 КУпАП, присутність особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, є обов`язковою, проте присутність особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, в суді забезпечена не була.

У відповідності до ч. 2 ст. 251 КУпАП обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу.

Відповідно до постанови Верховного Суду України від 20 травня 2020 року у справі № 524/5741/16-а провадження № К/9901/33786/18, рапорт працівника поліції не може слугувати доказом винуватості особи у вчиненні адміністративного правопорушення.

Окрім протоколу про адміністративне правопорушення та рапорту співробітника поліції, провина ОСОБА_1 в тому, що він вчинив адміністративні правопорушення передбачені ст. 173, ст. 185 КУпАП нічим не підтверджена, інших належних та допустимих доказів його провини судді не надано.

Відповідно до ч. 1 ст. 17 Закону України від 23.02.2006 «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Суду як джерело права.

Зокрема, в контексті рішення ЄСПЛ «Надточій проти України» (рішення від 15.05.2008 року, заява № 7460/03) правопорушення, яке розглядається, має ознаки, притаманні «кримінальному обвинуваченню» у значенні ст. 6 Конвенції, що вимагає дотримання стороною обвинувачення, яку в цій справі представляє автор протоколу про адміністративне правопорушення, відповідного доказового забезпечення, що передбачає такий рівень доказування, який не залишає жодних розумних сумнівів щодо доведеності вини обвинуваченого.

Враховуючи зазначене, суд не має права самостійно відшукувати докази винуватості особи у вчиненні правопорушення, оскільки суд, діючи таким чином, порушує вимоги ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, перебираючи на себе функції прокурора та позбавляючись статусу незалежного органу правосуддя.

Вищевикладене свідчить про те, що Національною поліцією не дотримано відповідного доказового забезпечення, що передбачає такий рівень доказування, який не залишає жодних розумних сумнівів щодо доведеності вини особи, яка притягається до адміністративної відповідальності.

За таких обставин, керуючись положеннями ч. 3 ст. 62 Конституції України стосовно тлумачення сумнівів щодо доведеності вини на користь обвинуваченої особи, суд приходить до висновку, що в діях ОСОБА_1 відсутній склад адміністративних правопорушень, передбачених ст. 173, ст. 185 КУпАП, у зв`язку з чим відповідно до п. 1 ст. 247 КУпАП провадження у справах підлягає закриттю.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 247, 283, 284, 290, 291 КУпАП, -

П О С Т А Н О В И В :

Справи про адміністративні правопорушення, передбачені ст. 173, ст. 185 КУпАП, відносно ОСОБА_1 закрити на підставі п. 1 ст. 247 КУпАП, в зв`язку із відсутністю складу адміністративного правопорушення.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Постанова може бути оскаржена протягом десяти днів з дня винесення постанови.

Апеляційна скарга подається до Дніпровського апеляційного суду через Красногвардійський районний суд м. Дніпропетровська.

Суддя О.О. Некрасов