Дата документу 19.02.2021
Справа № 334/256/21
Провадження № 3/334/370/21
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19 лютого 2021 року суддя Ленінського районного суду м. Запоріжжя Козлова Н.Ю., розглянувши матеріали, які надійшли з Управління Державного агентства рибного господарства в Запорізькій області (Запорізький рибоохоронний патруль) відносно:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ІПН НОМЕР_1 , громадянина України, який не працює, мешкає за адресою: АДРЕСА_1 ,

за ч. 4 ст. 85 КУпАП, -

в с т а н о в и в:

відносно ОСОБА_1 складено протокол про адміністративне правопорушення № 005555, відповідно до якого, він 23.12.2020 року о 06 год. 50 хв. знаходячись на Запорізькому водосховищі в районі ДВС-2 у м. Запоріжжі, здійснював протизаконний лов риби з берега сіткою лісковою: вічко 65х65, довжина 15 м, висота 2 м, чим порушив вимоги ст. 63 ЗУ «Про тваринний світ», п. 3.15 «Правил спортивного та любительського рибальства» за що передбачена відповідальність по ч.4 ст.85 КУпАП.

ОСОБА_1 виловив рибу цінних видів, а саме: судак 1 екземпляр та плітка 12 екземплярів, тим самим заподіяв збитки рибному господарству України на суму 1530,00 грн..

В судове засідання ОСОБА_1 не з`явився про час і місце судового розгляду повідомлений належним чином та у встановленому законом порядку, що підтверджується матеріалами справи.

В зв`язку з чим, суд приходить до висновку про можливість розгляду справи за відсутності ОСОБА_1 у відповідності до ст. 268 КУпАП, якою визначено, що справа про адміністративне правопорушення може бути розглянута за відсутності особи, що притягується до адміністративної відповідальності.

Судом були використані всі можливі способи сповіщення правопорушника про час та місце розгляду справи, але вони виявилися марними. Неявка в судове засідання правопорушника, судом розцінюється, як зловживання процесуальними правами та намагання затягнути розгляд справи.

Європейський Суд з прав людини у рішенні «Пономарьов проти України» від 3 квітня 2008 наголосив, що «сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження». Крім того, враховуючи принцип судочинства, зазначений в практиці ЄСПЛ, яким визнано пріоритет публічного інтересу над приватним, суддя вважає за необхідне провести розгляд справи за відсутності особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, оскільки безпідставне умисне затягування справи нівелює завдання Кодексу України про адміністративні правопорушення.

Вивчивши матеріали про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 , суд приходить до наступного висновку:

Відповідно до ст. 9 КУпАП, адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

У відповідності до п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП обов`язковою умовою притягнення особи до адміністративної відповідальності є наявність події та складу адміністративного правопорушення. Наявність події та складу адміністративного правопорушення доводиться шляхом подання доказів.

Згідно ст. 251 КУпАП, доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото - і кінозйомки, відеозапису чи засобів фото - і кінозйомки, відеозапису, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Вимогами відповідно ст. 252 КУпАП, передбачено, що орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Згідно зі ст.280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Доведеність вини ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 85 КУпАП підтверджена матеріалами справи, а саме: протоколом про адміністративне правопорушення від 23.12.2020 № 005555; розрахунком матеріальної шкоди, описом майна, актом вилучення водних біоресурсів, квитанцією про отримання речей і документів, вилучених під час здійснення провадження у справах про адміністративні правопорушення № 896, поясненнями правопорушника.

Таким чином, у суду не виникає сумніву щодо доведеності вини ОСОБА_1 у вчиненні ним адміністративного правопорушення передбаченого ч. 4 ст. 85 КУпАП.

Вирішуючи питання про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності, суддя у відповідності до вимог ст. 33 КУпАП, враховує характер вчиненого правопорушення, дані про особу правопорушника, ступінь вини, майновий стан порушника, обставини, що пом`якшують та відсутність обставин, що обтяжують його відповідальність, суд дійшов до висновку про необхідність призначення ОСОБА_1 адміністративного стягнення, передбаченого санкцією ч. 4 ст. 85 КУпАП у вигляді штрафу без конфіскації незаконно добутих водних живих ресурсів.

Відповідно до ст. 40 КУпАП суддя районного, районного у місті, міського чи міскрайонного суду під час вирішення питання про накладення стягнення за адміністративне правопорушення має право одночасно вирішити питання про відшкодування винним майнової шкоди незалежно від розміру шкоди, крім випадків, передбачених частиною другою цієї статті.

Збитки, спричинені діями ОСОБА_1 внаслідок незаконного вилову риби в сумі 1530,00 гривень, підлягають стягненню з нього у повному обсязі.

Відповідно до ст.283 КУпАП постанова суду (судді) про накладення адміністративного стягнення повинна містити положення про стягнення з особи, щодо якої її винесено, судового збору.

Керуючись ч.4 ст. 85, 283, 284 Кодексу України про адміністративні правопорушення, -

ПОСТАНОВИВ:

Визнати ОСОБА_1 винним у скоєнні правопорушення передбаченого ст. 85 ч.4 КУпАП.

Накласти на ОСОБА_1 адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 340 (триста сорок) гривень без конфіскації незаконно добутих водних живих ресурсів.

Стягнути з ОСОБА_1 на користь держави кошти на відшкодування шкоди заподіяної рибному господарству України в розмірі 1530 (Одна тисяча п`ятсот тридцять) гривень 00 коп.

Стягнути з ОСОБА_1 на користь держави судовий збір у сумі 454 (чотириста п`ятдесят чотири) гривні 00 коп.

Заборонене знаряддя лову сітку ліскову: вічко 65х65, довжина 15 м, висота 2 м, (одна) знищити.

Постанова може бути оскаржена до Запорізького апеляційного суду протягом десяти днів.

Суддя: Козлова Н. Ю.