Справа № 324/1452/20
Провадження № 3-зв/324/2/2021
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

03 лютого 2021 року Пологівський районний суд Запорізької області у складі:

головуючого судді Кацаренко І.О.

за участю секретаря судового засідання Божко В.О.,

за участю заявника ОСОБА_1 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м.Пологи Запорізької області заяву ОСОБА_1 про винесення додаткового рішення,

В С Т А Н О В И В :

До Пологівського районного суду Запорізької області із заявою про винесення додаткового рішення звернувся ОСОБА_1 , в обґрунтування вимог якої зазначив, що 04 січня 2021 року суддею Кацаренко І.О. розглянуто справу про відвід судді Каретник Ю.М. у справі про вчинення ОСОБА_2 домашнього насильства відносно свого батька ОСОБА_1 . Він, ОСОБА_1 , будучи потерпілим, маючи підстави не довіряти судді ОСОБА_3 , подав до суду заяву про відвід цьому судді та повідомлення про злочин під час розгляду справи 21 травня 2018 року, з приводу заведення судді в оману. Зазначає, що суд вирішив питання про відвід, однак залишив нерозглянутим питання про скоєння злочину. До справи ним було додано в якості доказу висновок експерта, яким судом було оцінено як доказ підпису позову сторонньою особою замість позивача ОСОБА_4 , що підтверджувало факт про незаконне прийняття до розгляду позовної заяви через заведення судді в оману. Також зазначає, що при прийнятті постанови 04 січня 2021 року про розгляд заяви судді ОСОБА_3 суддя Кацаренко І.О. посилалась на рішення апеляційного суду, який приймав рішення, не маючи в матеріалах справи висновку експерта, якого тоді ще не було, з причини затягування слідчих дій. Вважає, що при даних обставинах при наявності заяви про злочин та доказу вчинення злочину (висновку експертизи підпису в позові про розлучення) суд не може ухилитись від розгляду питання про злочин, факт якого виявлено під час дослідження доказів даної справи, а також затягування досудового розслідування правоохоронними органами. У зв`язку із зазначеним ОСОБА_1 з посиланням на ст.248 КАС України і ст.270 ЦПК України просить суд прийняти додаткове рішення до постанови судді ОСОБА_5 від 04 січня 2021 року з питання, визнаного судом висновку експерта як доказ факту розгляду справи з підписом сторонньою особою замість позивача та постановити окрему ухвалу стосовно порушення законодавства, яке містить ознаки кримінального правопорушення про заведення судді в оману, що призвело до розгляду позову про розлучення з підписом сторонньої особи замість позивача, а також у зв`язку з тривалим веденням досудового розслідування «направити органу досудового розслідування настанови для вжиття ними заходів прискорення проведення досудового розслідування у визначений в окремій ухвалі строк».

Учасники справи завчасно належним чином були повідомлені про місце, дату і час судового засідання щодо заяви ОСОБА_1 про постановлення додаткового рішення.

У судове засідання суддя Пологівського районного суду Запорізької області Каретник Ю.М. надала письмову заяву, в якій просить суд розглянути заяву ОСОБА_1 про винесення додаткового рішення за ст.248 КАС України та ст.270 ЦПК України у справі про її відвід, як головуючого судді у справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_2 за ч.1 ст.173-2 КУпАп за її відсутності у зв`язку із зайнятістю у розгляді справ, де вона є головуючим суддею, просила прийняти рішення на розсуд суду відповідно до діючого законодавства України.

У судове засідання особа, яка притягується до адміністративної відповідальності, ОСОБА_2 , будучи завчасно належним чином повідомленим про місце, дату і час розгляду заяви ОСОБА_1 про винесення додаткового рішення по заяві про відвід судді Каретник Ю.М., про що свідчить рекомендоване поштове повідомлення, не явився, причину неявки суду не повідомив, з будь-якими заявами до суду не звертався, у зв`язку з чим суд розглядає заяву ОСОБА_1 у відсутності ОСОБА_2 .

В судовому засіданні заявник ОСОБА_1 підтримав свою заяву про винесення додаткового рішення по заяві про відвід судді Каретник Ю.М. і пояснив суду, що 21 травня 2018 року у цивільній справі за позовом ОСОБА_4 до ОСОБА_6 про розірвання шлюбу суддею Пологівського районного суду Запорізької області Каретник Ю.М. було постановлене рішення, яким шлюб між ОСОБА_4 і ОСОБА_6 був розірваний. Він, ОСОБА_1 , у тій цивільній справі представляв інтереси відповідача ОСОБА_6 , який є його молодшим сином. При розгляді справи про розірвання шлюбу він, ОСОБА_1 , звертав увагу судді Каретник Ю.М. на те, що позовна заява підписана не ОСОБА_4 , а іншою особою, але на це суддя Каретник Ю.М. не звернула уваги, прийняла справу до свого провадження, розглянула справу і винесла рішення, яким позов задовольнила. При цьому суддя Каретник Ю.М. як слідчий суддя 22 травня 2018 року винесла ухвалу, якою зобов`язала посадових осіб Пологівського ВП ГУ НП в Запорізькій області внести відомості до ЄРДР за заявою ОСОБА_1 від 14 травня 2018 року про вчинене кримінальне правопорушення, передбачене ст.358 КК України. Ухвала слідчого судді ОСОБА_3 була виконана, Пологівським ВП ГУ НП в Запорізькій області до ЄРДР були внесені відомості про вчинене ОСОБА_4 кримінального правопорушення, передбаченого ст.358 КК України, було розпочате досудове розслідування, в ході якого була проведена почеркознавча експертиза, яка доводить, що позовну заяву про розірвання шлюбу підписала не ОСОБА_4 , а інша особа. Оскільки висновок експерта свідчить, що в діях ОСОБА_4 містяться ознаки злочину, передбаченого ст.358 КК України, ОСОБА_1 вимагає, щоб суддя Кацаренко І.О. постановила додаткове рішення до своєї постанови від 04 січня 2021 року. Необхідність постановлення додаткового рішення ОСОБА_1 обумовлює тим, що суддя Кацаренко І.О. не відреагувала належним чином на те, що орган досудового слідства в межах досудового розслідування по кримінальному провадженню відносно ОСОБА_4 за ст.358 КК України безпідставно затягує строки досудового розслідування і не спрямовує кримінальне провадження до суду. Суддя Кацаренко І.О. при винесенні постанови від 04 січня 2021 року повинна була постановити окрему ухвалу, в якій слід було дати оцінку неправомірним діям органу досудового слідства, а також «дати органу досудового розслідування настанови для вжиття заходів прискорення проведення досудового розслідування у визначений в окремій ухвалі строк».

Вислухав у судовому засіданні заявника ОСОБА_1 , ознайомившись із поданою заявою та матеріалами справи, суд приходить до наступного.

Встановлено, що в провадженні судді Пологівського районного суду Запорізької області Каретник Ю.М. перебуває справа про адміністративне правопорушення за ч.1 ст.173-2 КУпАП відносно ОСОБА_2 .

ОСОБА_1 , будучи потерпілою особою, 21 грудня 2020 року заявив відвід судді Каретник Ю.М. у зв`язку з тим, що суддя Каретник Ю.М. раніше при прийнятті рішення у цивільній справі, де він, ОСОБА_1 , був представником відповідача ОСОБА_6 , заявляв про порушення ст.175 п.2 ЦПК України, де замість позивачки ОСОБА_4 в позовній заяві є підпис невідомої особи, та просив ОСОБА_4 усунути недоліки через подачу позову за особистим підписом. ОСОБА_4 відмовилася усунути недоліки, видала чужий підпис за свій. Таким чином, було заведено суд в оману, і, як наслідок, відбувся вплив на суд при прийнятті справи до розгляду та відбувся незаконний розгляд справи. Суддя Каретник Ю.М., піддавшись сумнівним твердженням ОСОБА_4 , прийняла до розгляду позовну заяву, яка не підлягала розгляду, та винесла рішення, яким було завдано як моральної, так і матеріальної шкоди його довірителю. Рішення, яке постановила суддя ОСОБА_3 у цивільній справі, викликало у нього, ОСОБА_1 , сумніви в її неупередженості, і тому він бажає, щоб справу про адміністративне правопорушення відносно його сина ОСОБА_2 за ст.173-2 ч.1 КУпАП розглядав інший суддя.

Конституція України гарантує кожному право на оскарження в суді рішень, дій чи бездіяльності органів державної влади, органів місцевого самоврядування, посадових і службових осіб. Це означає, що кожен, хто вважає свої права порушеними, може з дотриманням процесуального законодавства звернутися до суду за їх захистом, а суд має розглянути справу на засадах рівності всіх учасників судового процесу перед законом і судом незалежно від їх походження, соціального та майнового стану, расової і національної належності, статі, освіти, мови, ставлення до релігії, роду і характеру занять, місця проживання та інших обставин (ст.55 Конституції України).

Відвід це правовий інститут, тобто сукупність норм, які забезпечують об`єктивність та неупередженість осіб, які беруть участь у розслідуванні та судовому розгляді справи, а також виконання інших вимог кримінально-процесуального та іншого законодавства, що визначає, які особи і за яких обставин не можуть брати участь у судовому процесі.

При цьому суд зазначає, що Кодекс України про адміністративні правопорушення не містить спеціальних норм, що передбачають для учасників судового розгляду можливість заявити відвід судді, і відповідно, не передбачають порядку розгляду заяви про відвід, однак ст.6 Європейської Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини від 04 листопада 1950 року передбачено, що кожна людина має право при визначенні її громадянських прав і обов`язків або будь-якого кримінального обвинувачення проти неї на справедливий і відкритий розгляд впродовж розумного терміну незалежним і безстороннім судом, створеним відповідно до закону.

Виходячи із вказаного, для забезпечення виконання положень ст.1 КУпАП при вирішенні питання про відвід судді Каретник Ю.М., заявлений у даній справі про адміністративне правопорушення, у суду виникла необхідність в застосуванні принципу аналогії закону найбільш близької галузі права, тобто кримінального процесуального права. Тому при розгляді заяви про відвід суд керувався положеннями КПК України.

Постановою судді Пологівського районного суду Запорізької області Кацаренко І.О. від 04 січня 2021 року у задоволенні заяви ОСОБА_1 від 21 грудня 2020 року про відвід судді Каретник Ю.М. було відмовлено з підстав її необґрунтованості, при цьому судом в повній мірі в судовому засіданні були дослідженні матеріали справи про адміністративне правопорушення у відношенні ОСОБА_2 про притягнення його до адміністративної відповідальності за ч.1 ст.173-2 КУпАП №324/1452/20 та матеріали цивільної справи №324/698/17 за позовом ОСОБА_4 до ОСОБА_6 про розірвання шлюбу та вирішені всі питання, які повинен вирішувати суд при розгляді заяв про відвід судді.

При цьому суд зазначає, що провадження у справах про адміністративне правопорушення здійснюється відповідно до положень, закріплених у розділі 4 КУпАП, який включає в себе 8 глав, якими регулюються вимоги до складання та роботи з протоколами про адміністративне правопорушення; заходи забезпечення провадження у справах про адміністративне правопорушення; визначаються особи, що беруть участь у провадженні в справі про адміністративне правопорушення; вимоги щодо розгляду справи про адміністративне правопорушення; вимоги до постанови по справі про адміністративне правопорушення; порядок оскарження постанов по справі про адміністративне правопорушення; перегляд постанови по справі про адміністративне правопорушення у разі встановлення міжнародною судовою установою, юрисдикція якої визнана Україною, порушення Україною міжнародних зобов`язань при вирішенні справи судом. Таким чином, розгляд справ про адміністративне правопорушення має здійснюватися з урахування усіх особливостей, передбачених розділом 4 КУпАП, за наслідками якого має бути винесена одна з постанов по справі про адміністративне правопорушення, передбачена ст.284 КУпАП, а саме про накладення адміністративного стягнення; про застосування заходів впливу, передбачених ст.24-1 КУпАП; про закриття справи. Даний перелік постанов, викладений у ст.284 КУпАП, є вичерпним.

Отже, законодавець не передбачає можливості винесення додаткової постанови по справі про адміністративне правопорушення та надання настанов органу досудового розслідування для вжиття ними заходів прискорення проведення досудового розслідування у визначений в окремій ухвалі строк, однак за загальними вимогами діючого законодавства та враховуючи принцип аналогії закону, суд може з власної ініціативи або за заявою осіб, які беруть участь у справі, виправити допущені у постанові описки чи арифметичні помилки.

При цьому суд роз`яснює ОСОБА_1 , що до Національної поліції може звертатися як особа, якій завдали шкоди (і тоді ця особа має бути визнана потерпілою), так і особа, якій стало відомо про злочин (і тоді вона матиме статус заявника). Залежно від статусу ця особа матиме різні права під час досудового розслідування, а саме: права заявника (ст.60 КПК України) після того як заяву про злочин зареєстровано, заявник має право отримати від органу, до якого він подав заяву, документ, що підтверджує її прийняття і реєстрацію, витяг з ЄРДР; подавати на підтвердження своєї заяви речі й документи, а також отримувати інформацію про закінчення досудового розслідування. Права потерпілого (ст.56 КПК України) - потерпілий може подавати слідчому, прокурору, слідчому судді або суду, брати участь у слідчих діях, заявляти відводи та клопотання, оскаржувати дії або бездіяльність слідства, а також кваліфікацію злочину. Права й обов`язки потерпілого виникають в особи з моменту подання заяви про вчинення щодо неї кримінального правопорушення або заяви про залучення її до провадження як потерпілого.

Судом у судовому засіданні з пояснень ОСОБА_1 встановлено, що в межах кримінального провадження відносно ОСОБА_4 за ст.358 КК України він має процесуальний статус заявника, а тому суд вважає за необхідне роз`яснити ОСОБА_1 положення ст.303 КПК України «Рішення, дії чи бездіяльність слідчого, дізнавача або прокурора, які можуть бути оскаржені під час досудового розслідування, та право на оскарження», згідно якої на досудовому провадженні можуть бути оскаржені такі рішення, дії чи бездіяльність слідчого, дізнавача або прокурора: 1) бездіяльність слідчого, дізнавача, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, у неповерненні тимчасово вилученого майна згідно з вимогами статті 169 цього Кодексу, а також у нездійсненні інших процесуальних дій, які він зобов`язаний вчинити у визначений цим Кодексом строк, - заявником, потерпілим, його представником чи законним представником, підозрюваним, його захисником чи законним представником, представником юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, володільцем тимчасово вилученого майна, іншою особою, права чи законні інтереси якої обмежуються під час досудового розслідування; 2) рішення слідчого, дізнавача, прокурора про зупинення досудового розслідування - потерпілим, його представником чи законним представником, підозрюваним, його захисником чи законним представником, представником юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження; 3) рішення слідчого, дізнавача про закриття кримінального провадження - заявником, потерпілим, його представником чи законним представником; 4) рішення прокурора про закриття кримінального провадження та/або провадження щодо юридичної особи - заявником, потерпілим, його представником чи законним представником, підозрюваним, його захисником чи законним представником, представником юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження; 5) рішення прокурора, слідчого, дізнавача про відмову у визнанні потерпілим - особою, якій відмовлено у визнанні потерпілою; 6) рішення, дії чи бездіяльність слідчого, дізнавача або прокурора при застосуванні заходів безпеки - особами, до яких можуть бути застосовані заходи безпеки, передбачені законом; 7) рішення слідчого, дізнавача, прокурора про відмову в задоволенні клопотання про проведення слідчих (розшукових) дій, негласних слідчих (розшукових) дій - особою, якій відмовлено у задоволенні клопотання, її представником, законним представником чи захисником; 8) рішення слідчого, дізнавача, прокурора про зміну порядку досудового розслідування та продовження його згідно з правилами, передбаченими главою 39 цього Кодексу, - підозрюваним, його захисником чи законним представником, потерпілим, його представником чи законним представником; 9-1) рішення прокурора про відмову в задоволенні скарги на недотримання розумних строків слідчим, дізнавачем, прокурором під час досудового розслідування - особою, якій відмовлено у задоволенні скарги, її представником, законним представником чи захисником; 10) повідомлення слідчого, дізнавача, прокурора про підозру після спливу одного місяця з дня повідомлення особі про підозру у вчиненні кримінального проступку або двох місяців з дня повідомлення особі про підозру у вчиненні злочину, але не пізніше закриття прокурором кримінального провадження або звернення до суду із обвинувальним актом - підозрюваним, його захисником чи законним представником; 11) відмова слідчого, дізнавача, прокурора в задоволенні клопотання про закриття кримінального провадження з підстав, передбачених пунктом 9-1 частини першої статті 284 цього Кодексу, - стороною захисту, іншою особою, права чи законні інтереси якої обмежуються під час досудового розслідування, її представником.

Проаналізував наведені вище вимоги Закону, вислухав доводи ОСОБА_1 щодо можливості і необхідності постановити додаткове рішення, дав оцінку добутим доказам в сукупності, суд дійшов висновку, що у суду нема правових підстав, передбачених законодавством України, щодо постановлення додаткового рішення у даному випадку, оскільки ані нормами КУпАП, ані нормами КПК України не передбачено постановлення додаткових рішень при розгляді заяв про відвід судді з винесенням окремих ухвал, а тим більше надавання настанов органу досудового розслідування в межах досудового слідства у кримінальних провадженнях, внесених до ЄРДР.

При цьому суд вважає за необхідне зазначити, що суддею Кацаренко І.О. при винесенні постанови 04 січня 2021 року за наслідками розгляду заяви ОСОБА_1 про відвід судді Каретник Ю.М. не було постановлено будь-якої окремої ухвали, зважаючи на вимоги КУпАП і КПК України, а також виходячи з того, що заява про відвід не була задоволена з мотивів, наведених у постанові суду.

Крім того, суд вважає за необхідне зазначити, що будь-які питання, охоплені ст.303 КПК України, наведеної вище, щодо дій або бездіяльності органу досудового розслідування Тоцький В.І. як заявник у кримінальному провадженні має право оскаржити в порядку, визначеному главою 26 КПК України.

Отже, в задоволенні заяви ОСОБА_1 про винесення додаткового рішення та направлення органу досудового розслідування настанови для вжиття ними заходів прискорення проведення досудового розслідування у визначений в окремій ухвалі строк, необхідно відмовити.

Керуючись ст.ст.283, 284 КУпАП, ст.ст.56, 60, 303 КПК України, суд

П О С Т А Н О В И В :

Відмовити в задоволенні заяви ОСОБА_1 про винесення додаткового рішення та направлення органу досудового розслідування настанови для вжиття ними заходів прискорення проведення досудового розслідування у визначений в окремій ухвалі строк.

Постанова оскарженню не підлягає, заперечення на неї можуть бути включені до апеляційної скарги на остаточне рішення у справі відносно ОСОБА_2 за ст.173-2 ч.1 КУпАП.

Суддя: Кацаренко І. О.