Борівський районний суд Харківської області

справа: № 614/770/21
провадження: 3/614/301/21
категорія: 86

П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

26.11.2021 суддя Борівського районного суду Харківської області Гуляєва Ганна Миколаївна, розглянувши матеріали, які надійшли від Управління державного агентства рибного господарства у Харківській області про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м.Ізюм, Харківської області, громадянина України, непрацюючого, місце проживання: АДРЕСА_1 , паспорт серії НОМЕР_1 , РНОКПП НОМЕР_2

за ст.90 КУпАП,

У С Т А Н О В И В :

Згідно протоколу про адміністративне правопорушення № 004408 від 09.07.2021 ОСОБА_2 порушив вимоги п. 3.15 ПЛСР України, а саме: 09.07.2021 о 06.00 год. гр. ОСОБА_2 ловив рибу забороненим знаряддям лову риби сітками з льоси в кількості 5 шт., з гумового човна ПВХ «КОЛІБРІ», на Оскільському водосховищі поблизу смт Борова Ізюмського району Харківської області та виловив рибу: карась золотий 2 шт., загальною вагою 0,4 кг, чим вказаними діями порушив п. 3.15 Правил любительського і спортивного рибальства України, ст.44 Закону України «Про тваринний світ», ст. 7, ст. 19 Закону України «Про Червону Книгу», ст.63 Закону України «Про тваринний світ» та наніс збитки рибному господарству України у сумі 660 грн

В судовому засіданні ОСОБА_2 вину не визнав, та пояснив, що 09.07.2021 він був на березі Червонооскільського водосховища з метою відпочинку, риби не ловив, а придбав у незнайомих рибалок, ніяких сіток не встановлював. До нього підійшли працівники рибоохорони та поліції почали говорити, що сітки які лежали на березі належать йому, і що з ними він ловить рибу на гумовому човні. ОСОБА_2 все заперечив, та пояснив, що риба у нього дійсно є, але він її купив, човен належить йому, але сіток він на ньму не встановлював. Після даної бесіди працівники рибоохорони склали на нього протокол, перечитати який ОСОБА_2 не зміг, так як був розгублений, власноручні пояснення які написані в протоколі, він писав в під диктовку працівників поліції. В відділі поліції під час розслідування кримінального провадження, він давав об`єктивні та правдиві покази в зв`язку з чим 31.08.2021 було винесено постанову про закриття кримінального провадження за відсутністю складу кримінального правопорушення. В зв`язку з вищевикладеним він просить провадження по адміністративній справі №614/770/21 про притягнення його до адміністративної відповідальності передбаченої ст.90 КУпАП закрити на підставі ч.1 ст.247 КУпАП за відсутністю в його діях події і складу адміністративного правопорушення.

Судом встановлено, що згідно з матеріалами справи, та власноручними поясненнями ОСОБА_2 які містяться в протоколі про адміністративне правопорушення №004408 від 09.07.2021, достовірно не підтверджуються обставини вчинення правопорушення ОСОБА_2 та його вина (а.с.2). З копії постанови про закриття кримінального провадження від 31.08.2021 вбачається, що у діях ОСОБА_2 відсутній склад кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.249 КК України, так як вилучену у нього рибу він придбав і ніякого незаконного рибного добувного промислу він не здійснював, а також те, що відсутні будь-які дані, що вказа риба була саме незаконно виловлена на акваторії Червонооскільського водосховища (а.с.11,12).

Згідно ч. 2 ст. 7 КУпАП провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

У відповідності до вимог ч. 1 ст.9 КУпАП адміністративне правопорушення (проступок) - це протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свобод громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Ст.23 КУпАП передбачено, що адміністративне стягнення є мірою відповідальності і застосовується з метою виховання особи, яка вчинила адміністративне правопорушення, в дусі додержання законів України, поваги до правил співжиття, а також запобігання вчиненню нових правопорушень як самим правопорушником, так і іншими особами.

Згідно ст. 245 КУпАП завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

Відповідно до ч. 1 ст. 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Відповідно до ст. 252 КУпАП, орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених ст. 255 цього Кодексу, але істотних доказів які б підтвердили наявність складу правопорушення, передбаченого ст.90 КУпАП ОСОБА_2 в матеріалах справи про адміністративне правопорушення не має.

При цьому всі викладені в протоколі про адміністративне правопорушення обставини повинні бути належним чином перевірені та доводитися сукупністю належних і допустимих доказів.

Суд наголошує, що він не вправі самостійно змінювати на шкоду особі фабулу, викладену у протоколі про адміністративне правопорушення, яка, по суті, становить виклад обвинувачення у вчиненні певного правопорушення, винуватість у скоєнні якого певною особою має доводитися в суді; суд також не має права самостійно відшукувати докази винуватості особи у вчиненні правопорушення. Адже діючи таким чином, суд неминуче перебиратиме на себе функції обвинувача, позбавляючись статусу незалежного органу правосуддя, що є порушенням ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі Конвенція).

У рішенні ЄСПЛ від 21 липня 2011 року по справі «Коробов проти України» Європейський суд з прав людини вказав, що при оцінці доказів суд, як правило, застосовує критерій доведення «поза розумним сумнівом». Проте така доведеність може випливати зі співіснування достатньо переконливих, чітких і узгоджених між собою висновків чи схожих неспростовних презумпцій факту.

Критерій «поза розумним сумнівом» роз?яснено Верховним Судом в постанові від 01 квітня 2020 року в постанові № 750/11509/18.

Поза розумним сумнівом має бути доведений кожний з елементів, які є важливими для правової кваліфікації діяння: як тих, що утворюють об`єктивну сторону діяння, так і тих, що визначають його суб`єктивну сторону. Це питання має бути вирішено на підставі безстороннього та неупередженого аналізу наданих сторонами обвинувачення і захисту допустимих доказів, які свідчать за чи проти тієї або іншої версії подій.

Обов`язок всебічного і неупередженого дослідження судом усіх обставин справи у цьому контексті означає, що для того, щоб визнати винуватість доведеною поза розумним сумнівом, версія обвинувачення має пояснювати всі встановлені судом обставини, що мають відношення до події, яка є предметом судового розгляду. Суд не може залишити без уваги ту частину доказів та встановлених на їх підставі обставин лише з тієї причини, що вони суперечать версії обвинувачення. Для дотримання стандарту доведення поза розумним сумнівом недостатньо, щоб версія обвинувачення була лише більш вірогідною за версію захисту. Наявність таких обставин, яким версія обвинувачення не може надати розумного пояснення або які свідчать про можливість іншої версії інкримінованої події, є підставою для розумного сумніву в доведеності вини особи.

Крім того, законодавець вимагає, щоб будь-який обґрунтований сумнів у тій версії події, яку надало обвинувачення, був спростований фактами, встановленими на підставі допустимих доказів, і єдина версія, якою розумна і безстороння людина може пояснити всю сукупність фактів, установлених у суді, - є та версія подій, яка дає підстави для визнання особи винною за пред`явленим обвинуваченням.

Згідно з ч. 3 ст. 62 Конституції України та п. 4 постанови Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 1997 року №7 "Про посилення судового захисту прав та свобод людини і громадянина "обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, одержаних незаконним шляхом, які повинні визнаватися недопустимими.

Відповідно до ст. 280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати чи було вчинено адміністративнеправопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності.

В силу п.1 ст. 247 КУпАП України провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочате, а розпочате підлягає закриттю у разі відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

Підсумовуючи викладене, суд вважає, що обставини, які викладені в протоколі № 004408 від 09.07.2021 не відображають всіх істотних ознак складу правопорушення, передбаченого ст.90 КУпАП, при цьому суд не має права самостійно редагувати фабулу правопорушення, відображену в протоколі, або відшукувати докази на користь обвинувачення, а тому суд вважає за необхідне з урахуванням постанови СПД №1 Ізюмського РУП ГУНП в Харківській області від 31.08.2021 про закриття кримінального провадження у відношенні ОСОБА_2 , провадження у справі № 614/770/21 закрити відповідно до ст.247 п.1 у зв`язку з відсутністю в діях ОСОБА_2 складу адміністративного правопорушення.

Доля речових доказів а саме: човна ПВХ «KOLIBRI», який належить ОСОБА_2 ; льосових екранів у кількості 3 шт.: L-1,46м, h-0,9 м, Q-30 мм., L-1,35м, h-0,8 м, Q-20 мм., L-1,20м, h-0,7 м, Q-15 мм., та сітки-доріжки у кількості 1 шт.: L-6м, h-1,5 м, Q-30 мм була вирішенна постановою Борівського районного суду Харківської області від 26.11.2021 по справі №614/769/21, провадження 3/614/300/21.

З урахуванням викладеного, керуючись ст.ст.7,221,241,247,251,252,280,283-285 КУпАП, на підставі ст.85 ч.4 КУпАП,

П О С Т А Н О В И В :

Провадження у справі про притягнення до адміністративної відповідальності за ст. 90 КУпАП ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м.Ізюм, Харківської області, громадянина України, непрацюючого, місце проживання: АДРЕСА_1 , паспорт серії НОМЕР_1 , РНОКПП НОМЕР_2 - закрити в зв?язку з відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена до Харківського апеляційного суду через Борівський районний суд Харківської області протягом 10 днів з дня її винесення. У разі подачі апеляційної скарги в електронній формі, апеляційна скарга подається у той самий строк безпосередньо до Харківського апеляційного суду.

Суддя ГУЛЯЄВА Г. М.