Справа № 645/7587/20
Провадження № 3-зв/645/1/21
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

03 лютого 2021 року м. Харків

Фрунзенський районний суд м.Харкова у складі:

головуючого судді Алтухової О.Ю.

секретар судових засідань Волкова А.Р.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м.Харкові заяву захисника ОСОБА_1 адвоката Березовського Є.В. про відвід судді Фрунзенського районного суду м.Харкова Ульяніч І.В. у справі №645/7587/20 про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 за ст. ст. 124, 122-4 КУпАП,-

в с т а н о в и в :

До канцелярії суду надійшла постанова (резолютивна частина) Фрунзенського районного суду м.Харкова від 01 лютого 2021 року з якої вбачається, що в судовому засіданні 01 лютого 2021 року у справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 , про притягнення до адміністративної відповідальності за ст.ст. 124, 122-4 КУпАП, головуючому по справі судді Ульяніч І.В. заявлено відвід захисником ОСОБА_1 адвокатом Березовським Є.В.

02 лютого 2021 року до канцелярії суду надійшла заява адвоката Березовського Є.В. про відвід судді, з письмовим викладення підстав для відводу.

Заява обґрунтована тим, що у захисника під час розгляду судом справи виникли сумніви в об`єктивності судді. Так, в порушення ч.2 ст.251 КУпАП та ст.ст. 85-87 КПК України (за аналогією, оскільки КУпАП не містять положень про належність та допустимість доказів по справі) до матеріалів справи, на підставі заявленого клопотання громадянина ОСОБА_2 , був залучений компакт-диск з записом телефонної розмови останнього з невідомим чоловіком, згідно якого начебто вбачалася вина ОСОБА_1 у скоєнні ДТП.

Головуючий у справі - суддя Ульяніч І.В. запропонувала з початку здійснити прослуховування наданого компакт-диску ОСОБА_2 . В процесі прослуховування диску в судовому засіданні була встановлена телефонна розмова двох чоловіків щодо наїзду на транспортний засіб. Громадянин ОСОБА_2 визнав особисто, що одним з чоловіків у розмові був він. Але іншого чоловіка встановити не вдалося. Лише тільки, що його звати ОСОБА_3 . Запис на компакт-диску був здійснений 25 грудня 2020 року, а обставини подій, згідно матеріалів справи здійснювались 04 грудня 2020 року, значно раніше дати запису на компакт-диску. Після прослуховування компакт-диску головуючий суддя задав запитання ОСОБА_1 про те, чи відбувалася в нього розмова з ОСОБА_2 04 грудня 2020 року за телефоном, чи це він розмовляв, та чи це він зазначив, що начебто він здійснив наїзд на транспортний засіб. На що, ОСОБА_1 повідомив, що розмова за телефоном була з ОСОБА_2 , оскільки він сам йому дзвонив, події, які обговорюються на аудіозапису він не пам`ятає, та не визнає, що це він у розмові. Після цього, ОСОБА_2 заявив усно клопотання про залучення компакт- диску з аудіозаписом телефонної розмови до матеріалів справи, на що головуючий суддя на місці, не зважаючи на заперечення адвоката Портянко О.П., вирішив задовольнити клопотання та долучити компакт-диск до матеріалів справи. Вважає вказані дії головуючого по справі такими, що спрямовані на збирання доказів винуватості особи яка притягується до адміністративної відповідальності.

Особа, яка притягується до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , потерпілий ОСОБА_2 , в судове засідання не з`явилися, причини неявки суду не повідомлено.

Суддя Ульяніч І.В. подала до канцелярії суду заяву про розгляд справи за її відсутності.

Суд вважає за можливе розглянути клопотання за відсутності вказаних осіб, оскільки їх неявка не перешкоджає розгляду справи.

Захисник ОСОБА_1 адвокат Березовський Є.В., у судовому засіданні підтримав заяву про відвід судді.

Дослідивши заяву про відвід судді Фрунзенського районного суду м. Харкова Ульяніч І.В., матеріали справи про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ст. ст. 124, 122-4 КУпАП, в частині порушених в заяві підстав для відводу головуючого судді, суд прийшов до наступних висновків.

Відповідно ст.7 КУпАП провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності. Застосування уповноваженими на те органами і посадовими особами заходів адміністративного впливу провадиться в межах їх компетенції, у точній відповідності з законом.

Згідно ст.246 КУпАП порядок провадження в справах про адміністративні правопорушення в районних, районних у містах, міських чи міськрайонних судах визначається цим Кодексом та іншими законами України.

Відповідно до ст.48 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» суддя у своїй діяльності щодо здійснення правосуддя є незалежним від будь-якого незаконного впливу, тиску або втручання. Суддя здійснює правосуддя на основі Конституції і законів України, керуючись при цьому принципом верховенства права. Втручання у діяльність судді щодо здійснення правосуддя забороняється і має наслідком відповідальність, установлену законом.

Чинний КУпАП не містить спеціальних норм, що передбачають для учасників судового розгляду можливість заявити відвід судді і, відповідно, не передбачає порядку розгляду заяви про відвід.

Зазначені обставини свідчать про наявність прогалин в національному законодавстві стосовно процесуального врегулювання розгляду суддею справ про адміністративні правопорушення і, зокрема, врегулювання права на відвід та порядку розгляду заяви про відвід по справам про адміністративні правопорушення.

Разом з тим, право кожного на справедливий розгляд справи незалежним і безстороннім судом закріплено у ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

17.07.1997 року Україна ратифікувала зазначену Конвенцію і Протоколи 1, 2, 4, 7, 11, чим визнала її дію в національній правовій системі, а також обов`язковість рішень Європейського суду з прав людини, які стосуються тлумачення та застосування норм Конвенції.

Згідно ст.8 Конституції України в Україні визнається і діє принцип верховенства права.

Відповідно до положень ст.9 Конституції України та ст.17 Закону України «Про міжнародні договори» від 22.12.1993 року міжнародні договори, згода на обов`язковість яких дана Верховною Радою України, є частиною національного законодавства України.

Згідно Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» в спірних питаннях, або які не врегульовані національним законодавством, суди застосовують міжнародні договори, згоду на обов`язковість яких надано Верховною Радою України.

Крім того, Рада суддів України пунктом 4 рішення №34 від 08.06. 2017 року роз`яснила, що у разі необхідності врегулювання суддею конфлікту інтересів при розгляді матеріалів про адміністративне правопорушення відповідно до Кодексу України про адміністративні правопорушення, з огляду на відсутність норм, що визначають правила відводу (самовідводу), до внесення змін до чинного законодавства суддя, враховуючи засади судочинства, передбачені Конституцією України, та міжнародні стандарти щодо незалежності суддів, неупередженості та безсторонності судочинства може застосовувати чинні процесуальні норми за аналогією.

Норми Кримінального процесуального кодексу України передбачають підстави за яких може бути заявлено відвід судді, який бере участь у кримінальному провадженні, а тому в даному випадку слід застосовувати аналогію права та застосувати норми КПК України при розгляді клопотання адвоката Березовського Є.В. про відвід судді у адміністративній справі.

Згідно ч. 7 ст. 56 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» суддя зобов`язаний справедливо, безсторонньо та своєчасно розглядати і вирішувати судові справи відповідно до закону з дотриманням засад і правил судочинства; дотримуватися правил суддівської етики, у тому числі виявляти та підтримувати високі стандарти поведінки у будь-якій діяльності з метою укріплення суспільної довіри до суду, забезпечення впевненості суспільства в чесності та непідкупності суддів.

У статті 75 КПК України визначений виключний перелік обставин, що виключають участь судді в кримінальному провадженні, а саме: слідчий суддя, суддя або присяжний не може брати участь у кримінальному провадженні: якщо він є заявником, потерпілим, цивільним позивачем, цивільним відповідачем, близьким родичем чи членом сім`ї слідчого, прокурора, підозрюваного, обвинуваченого, заявника, потерпілого, цивільного позивача, цивільного відповідача; якщо він брав участь у цьому провадженні як свідок, експерт, спеціаліст, представник персоналу органу пробації, перекладач, слідчий, прокурор, захисник або представник; якщо він особисто, його близькі родичі чи члени його сім`ї заінтересовані в результатах провадження; за наявності інших обставин, які викликають сумнів у його неупередженості; у випадку порушення встановленого частиною третьою статті 35 цього Кодексу порядку визначення слідчого судді, судді для розгляду справи. У складі суду, що здійснює судове провадження, не можуть бути особи, які є родичами між собою.

Згідно ч. 5 ст.80 КПК України відвід повинен бути вмотивованим.

Згідно практики Європейського суду з прав людини (рішення від 09.11.2006 р. у справі «Білуга проти України», від 28.10.1998 року «Ветштайн проти Швейцарії») важливим питанням є довіра, яку суди повинні вселяти у громадськість у демократичному суспільстві. Судді зобов`язані викликати довіру в учасників судового розгляду, а тому будь-який суддя, стосовно якого є підстави для підозри у недостатній неупередженості, повинен брати самовідвід.

У рішенні Європейського суду з прав людини від 09.11.2006 року по справі «Білуха проти України» зазначено, що відповідно до усталеної практики Суду наявність безсторонності відповідно до п.1 ст.6 повинна визначатися за суб`єктивним та об`єктивним критеріями. Особиста безсторонність суду презюмується, поки не надано доказів протилежного (рішення ЄСПЛ у справі «Ветштайн проти Швейцарії», пункт 43).

Відповідно до суб`єктивного критерію беруться до уваги особисті переконання та поведінка окремого судді, тобто, чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у даній справі.

Відповідно до об`єктивного критерію визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності.

Щодо суб`єктивної складової даного поняття, то у справі «Гаусшильдт проти Данії» вказано, що потрібні докази фактичної наявності упередженості судді для відсторонення його від справи. Причому суддя вважається безстороннім, якщо тільки не з`являються докази протилежного. Таким чином, існує презумпція неупередженості судді, а якщо з`являються сумніви щодо цього, то для його відводу в ході об`єктивної перевірки має бути встановлена наявність певної особистої заінтересованості судді, певних його прихильностей, уподобань стосовно однієї зі сторін у справі. У кожній окремій справі слід визначити, чи мають стосунки, що розглядаються, таку природу та ступінь, що свідчать про те, що суд не є безстороннім (рішення у справі «Мироненко і Мартиненко проти України»).

Відповідно ст. 268 КУпАП особа, яка притягається до адміністративної відповідальності має право: знайомитися з матеріалами справи, давати пояснення, подавати докази, заявляти клопотання; при розгляді справи користуватися юридичною допомогою адвоката, іншого фахівця у галузі права, який за законом має право на надання правової допомоги особисто чи за дорученням юридичної особи, виступати рідною мовою і користуватися послугами перекладача, якщо не володіє мовою, якою ведеться провадження; оскаржити постанову по справі.

Статтею 269 КУпАП передбачено, що потерпілим є особа, якій адміністративним правопорушенням заподіяно моральну, фізичну або майнову шкоду. Потерпілий має право знайомитися з матеріалами справи, заявляти клопотання, при розгляді справи користуватися правовою допомогою адвоката, іншого фахівця у галузі права, який за законом має право на надання правової допомоги особисто чи за дорученням юридичної особи, оскаржувати постанову по справі про адміністративне правопорушення.

Згідно ч. 2 ст. 251 КУпАП обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу.

Проте, вказане положення процесуального закону не забороняє учасникам справи подавати суду докази та заявляти з цього приводу відповідні клопотання.

Статтею 279 КУпАП встановлено порядок розгляду справи про адміністративне правопорушення. На засіданні заслуховуються особи, які беруть участь у розгляді справи, досліджуються докази і вирішуються клопотання.

Орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю (ст. 252 КУпАП).

Згідно ч. 1 ст. 89 КПК України суд вирішує питання допустимості доказів під час їх оцінки в нарадчій кімнаті під час ухвалення судового рішення.

Таким чином, при розгляді заяви про відвід судді Ульяніч І.В. не встановлені обставини, які б викликали сумніви в неупередженості судді та унеможливлювали б ухвалення суддею об`єктивного рішення у справі, чи свідчили б про її певну особисту заінтересованість, прихильність, уподобання стосовно однієї із сторін у справі.

Керуючись ст.ст 245, 246, 283 КУпАП, суд,-

п о с т а н о в и в :

У задоволенні заяви захисника ОСОБА_1 адвоката Березовського Є.В. про відвід судді Фрунзенського районного суду м.Харкова Ульяніч І.В. у справі № 645/7587/20 про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 за ст. ст. 124, 122-4 КУпАП - відмовити.

Постанова оскарженню не підлягає.

Повний текст постанови проголошено 04.02.2021 року.

Суддя