Справа 362/4370/21
Провадження 3/362/1847/21
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

02.09.2021 року м. Васильків

суддя Васильківського міськрайонного суду Київської області Сухарева О.В., розглянувши справу про адміністративне правопорушення, передбачене ч. 1 ст. 163-1 КУпАП, відносно ОСОБА_1 , громадянина України, директора ПП «Васильківтрансавто», розташованого за адресою: Київська область, м. Васильків, пров. 1-й Селянський,

ВСТАНОВИВ:

18.08.2021 з Головного управління ДПС у Київській області до Васильківського міськрайонного суду Київської області надійшла справа про адміністративне правопорушення, передбачене ч. 1 ст. 163-1 КУпАП, відносно ОСОБА_1 щодо порушення ним п. 44.1 ст. 44, п. 198.6 ст. 198 Податкового кодексу України.

Згідно протоколу про адміністративне правопорушення № 3692 від 10.08.2021, ОСОБА_1 , директор ПП «Васильківтрансавто», завищив суму від`ємного значення, що зараховується до складу податкового кредиту, по декларації з податку на додану вартість за квітень 2021 у розмірі 436678 грн.

Вказані порушення було виявлено на підставі акта № 10704/10-36-07-05/34374306 від 05.07.2021 «Про результати документальної позапланової виїзної перевірки ПП «Васильківтрансавто».

ОСОБА_1 в судове засідання не з`явився, про час та місце судового засідання повідомлявся належним чином шляхом направлення йому повістки засобами поштового зв`язку за місцем роботи, оскільки інші дані в протоколі про адміністративне правопорушення відсутні, тому суд вважає можливим розглянути справу у його відсутності на основі наявних в справі письмових доказів, оскільки його присутність, відповідно до ч. 2 ст. 268 КУпАП, є не обов`язковою.

Відповідно до вимог статті 280 КУпАП, суд при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

У відповідності до положень ст. 251 КУпАП, доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених ст. 255 КУпАП.

Статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожному гарантований розгляд його справи незалежним і безстороннім судом. Європейський суд з прав людини в остаточному рішенні від 06.06.2018 року у справі «Михайлова проти України» зазначав, що в ситуації, коли суд за відсутності прокурора та особи, яка склала протокол про адміністративне правопорушення, вимушений взяти на себе функцію пред`явлення та, що є більш важливим, нести тягар підтримки обвинувачення під час усного розгляду справи, можуть виникнути сумніви в наявності достатніх гарантій, здатних усунути обґрунтовані сумніви щодо негативного впливу такого процесу на безсторонність суду. Враховуючи наведене, суд, розглядаючи справи на засадах безсторонності та неупередженості, приходить до висновку щодо відсутності повноважень витребовування додаткових доказів за власною ініціативою. Зважаючи на викладене, розгляд справи має бути здійснений лише за тими матеріалами, які містяться у справі.

Положеннями статті 252 КУпАП регламентовано, що орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Так, диспозицією частини 1 статті 163-1 КУпАП установлена відповідальність за відсутність податкового обліку, порушення керівниками та іншими посадовими особами підприємств, установ, організацій встановленого законом порядку ведення податкового обліку, у тому числі неподання або несвоєчасне подання аудиторських висновків, подання яких передбачено законами України.

При викладі у протоколі суті вчиненого адміністративного правопорушення у ньому зазначено лише перелік норм податкового законодавства та не вказано, які саме дії або бездіяльність у розумінні диспозиції частини 1 статті 163-1 КУпАП допущено ОСОБА_1 особисто. Крім протоколу, в справі міститься лише акт перевірки, де після Розділу ІІ «Загальні положення», які містять лише період проведення перевірки, хто був відповідальним за фінансово-господарську діяльність платника податків, інформація про реєстрацію підприємства, одразу йде Розділ ІV «Висновок», що свідчить про надання неповного тексту акту перевірки та не дає можливість суду визначити та перевірити яке порушення виявлено, на підставі чого встановлено обставини, вказані в протоколі, які дублюють висновок акта, і які саме кваліфікуючи ознаки, передбачені ч. 1 ст. 163-1 КУпАП, охоплюються поняттям «завищення суми від`ємного значення»:

Матеріали справи не містять жодної первинної та іншої звітної документації, на підставі якої контролюючий орган дійшов висновку про наявність у діянні (діяннях) ОСОБА_1 складу податкового та адміністративного правопорушення та часу, коли таке правопорушення було вчинено. Крім того, у протоколі не встановлено та не зазначено посадові обов`язки ОСОБА_1 як директора підприємства, невиконання яких тягне за собою відповідальність, передбачену частиною 1 статті 163-1 КУпАП.

Закон передбачає, що суд розглядає справу про адміністративне правопорушення у межах, викладених у протоколі про адміністративне правопорушення фактичних обставин і не вправі самостійно змінювати фабулу, викладену у протоколі про адміністративне правопорушення.

Презумпція невинуватості є конституційною гарантією, яка закріплена статтею 62 Основного закону України та передбачає, що особа вважається невинуватою у вчиненні злочину і не може бути піддана кримінальному покаранню, доки її вину не буде доведено в законному порядку і встановлено обвинувальним вироком суду.

З огляду на вказане, у матеріалах справи відсутні дані, які давали би підстави для висновку про те, що ОСОБА_1 є суб`єктом адміністративного правопорушення, передбаченого частиною 1 статті 163-1 КУпАП, а також вчинив інкриміноване правопорушення.

Враховуючи наведене, з урахуванням численних недоліків, які містить протокол, а також те, що в матеріалах справи відсутні достатні докази, які б свідчили про порушення ОСОБА_1 порядку ведення податкового обліку, що утворює склад адміністративного правопорушення, передбаченого частиною 1 статті 163-1 КУпАП, а його вина не може ґрунтуватись на припущеннях, провадження у справі належить закрити на підставі пункту 1 частини 1 статті 247 КУпАП за відсутністю події та складу адміністративного правопорушення, передбаченого частиною 1 статті 163-1 КУпАП.

Керуючись пунктом 1 частини 1 статті 247 КУпАП,

ПОСТАНОВИВ:

Закрити провадження у справі про адміністративне правопорушення щодо ОСОБА_1 за частиною 1 статті 163-1 КУпАП у зв`язку з відсутністю в його діях події і складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена до Київського апеляційного суду в десятиденний строк з дня її проголошення шляхом подачі апеляційної скарги через Васильківський міськрайонний суд Київської області.

Суддя Сухарева О.В.