Справа № 266/1927/21
Провадження№ 3/266/703/21
ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
21 грудня 2021 року м. Маріуполь Суддя Приморського районного суду м. Маріуполя Донецької області Пантелєєв Д.Г., за участю секретаря Широкової Г.К., особи, яка притягується до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , розглянувши у відкритому судовому засіданні справу про адміністративне правопорушення відносно
ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Маріуполя, громадянина України, не одруженого, фізичної особи-підприємця, мешкаючого в АДРЕСА_1
за ст. 173 КУпАП
Відповідно до протоколу про адміністративне правопорушення від 31 березня 2021 року серії ВАБ № 645445, ОСОБА_1 26 березня 2021 року о 17:30 год., знаходячись на території ГУ НП в Донецькій області, за адресою: м. Маріуполь, пр. Нахімова, буд.86, висловлювався грубою нецензурною лайкою, на зауваження не реагував, чим порушив публічний порядок та вчинив адміністративне правопорушення, передбачене ст. 173 КУпАП.
ОСОБА_1 у судовому засіданні свою вину у вчиненому адміністративному правопорушенні не визнав. Зазначив, що 26.03.2021 року о 17 год. 30 хв. він вийшов з ГУ НП за межі паркану. В будівлі ГУ НП в Донецькій області був після 14-15 годин. Приїхав до ГУ НП в Донецькій області в шостий раз у прийомний день, задля того, щоб поцікавитись, чи виконана ухвала слідчого судді Приморського районного суду м. Маріуполя від 23.10.2021 року про внесення відомостей до ЄРДР. Потім до нього вийшов слідчий, якого він прочекав 1,5 години, однак нічого не повідомив про внесення відомостей до ЄРДР за ухвалою слідчого судді Приморського районного суду м. Маріуполя від 23.10.2021 року. Після чого, він вийшов з будівлі та на вулиці біля ГУ НП в Донецькій області почав дути в футбольну дудку і кричав, щоб вийшло до нього керівництво ГУ НП в Донецькій області. Його обурило, що відомості до ЄРДР не внесені, пам`ятки не вручені, ніхто його не викликав. Він був на емоціях , може щось і сказав, але не пам`ятає чи висловлювався нецензурною лайкою. Після викликав поліцію. Крім того, зазначив, що КУпАП введений в дію постановою Верховної Ради Української РСР №8074-10 від 07.12.84, тобто не є чинним на теперішній час.
Дослідивши матеріали справи, вислухавши доводи ОСОБА_1 , слід дійти висновку, що провадження у справі відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП підлягає закриттю, виходячи з наступного.
Згідно зі ст. 9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.
Згідно зі ст. 62 Конституції України обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачиться на її користь.
Відповідно до ст. 7 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності. Застосування уповноваженими на те органами і посадовими особами заходів адміністративного впливу провадиться в межах їх компетенції, у точній відповідності законом.
Відповідно до ст. 245 КУпАП завданням провадження у справах про адміністративні правопорушення є всебічне, повне та об`єктивне встановлення обставин справи, вирішення її у точній відповідності до закону.
У відповідності з вимогами ст. 280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа у його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. При цьому, орган (посадова особа), відповідно до ст. 252 КУпАП, оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.
Відповідно до ст. 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.
У ст.1 ЗУ «Про національну поліцію» зазначено, що Національна поліція України (поліція) - це центральний орган виконавчої влади, який служить суспільству шляхом забезпечення охорони прав і свобод людини, протидії злочинності, підтримання публічної безпеки і порядку.
Дрібне хуліганство - це нецензурна лайка в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.
Згідно з диспозицією статті 173 КУпАП об`єктивну сторону складу дрібного хуліганства становлять такі альтернативні діяння: 1) нецензурна лайка в громадських місцях; 2) образливе чіпляння до громадян; 3) інші подібні дії, за умови, що кожне із цих діянь порушує громадський порядок і спокій громадян, а обов`язковою ознакою суб`єктивної сторони цього правопорушення є хуліганський мотив поведінки особи, яка вчиняє зазначені вище дії.
Об`єктом дрібного хуліганства є відносини громадського порядку, суспільної моралі та людської гідності.
Громадський порядок - це обумовлена потребами суспільства система врегульованих правовими та іншими соціальними нормами система відносин, що складаються у громадських місцях в процесі спілкування людей, і яка має на меті забезпечення спокійної обстановки суспільного життя, нормальних умов для праці і відпочинку людей, для діяльності державних органів, а також підприємств, установ та організацій.
Обов`язковою ознакою об`єктивної сторони даного правопорушення є місце його вчинення, а саме громадське місце.
Суб`єктивна сторона правопорушення характеризується наявністю вини у формі прямого або непрямого умислу, особа усвідомлює, що її дії протиправні, вона передбачає, що в результаті їх здійснення будуть порушені громадський порядок і прагне до цього.
З об`єктивної сторони дрібне хуліганство передбачає нецензурну лайку в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.
До поняття «інші подібні дії» в диспозиції ст. 173 КУпАП віднесено такі прояви дрібного хуліганства, як: насильницьке вторгнення в громадські місця всупереч забороні певних осіб, покликаних слідкувати за порядком; безпідставне порушення спокою громадян телефонними дзвінками, лихослів`я по телефону; співання нецензурних пісень, розповідання вульгарних анекдотів групам людей; вигуки, свист під час демонстрації кінофільмів; ґвалт, крики з хуліганських мотивів біля вікон громадян у нічний час; публічне справляння природних потреб у невідведених для цього місцях; поява у громадському місці в оголеному вигляді; самовільне без потреби зупинення комунального транспорту; нанесення непристойних малюнків на тротуари, стіни, паркани, двері чи вчинення написів нецензурного змісту; неправдиве повідомлення про смерть родичів, знайомих, якщо це не потягло тяжких наслідків; грубе порушення черг, яке супроводжується ображанням громадян та проявом неповаги до них; знищення або пошкодження з хуліганських мотивів якого-не-будь майна у незначних розмірах; зривання афіш, плакатів, газет, оголошень зі стендів; умисна (з бешкетництва) швидка їзда на автомобілях та мотоциклах по калюжах поблизу тротуарів, зупинок, інших місць скупчення людей тощо.
Способами вчинення хуліганських дій, що посягають на моральність, можуть бути: слово, жест, руйнування, підпал, шумові ефекти тощо.
Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю у зв`язку з відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.
Юридичний склад адміністративного правопорушення це передбачений нормами права комплекс ознак (елементів), за наявності яких певне протиправне діяння можна кваліфікувати як адміністративний проступок. Такий комплекс ознак передбачає чотири елементи: об`єкт, об`єктивна сторона, суб`єкт і суб`єктивна сторона.
Об`єктивна сторона правопорушення - це сукупність зовнішніх ознак, що характеризують дане правопорушення: протиправне діяння (дія чи бездіяльність) суб`єкта права; його шкідливі наслідки (спричинений шкідливий результат або погроза його настання); причинно-наслідковий зв`язок між діянням і шкідливим результатом. Крім основних елементів об`єктивної сторони, існують факультативні: спосіб вчинення правопорушення, місце і час, оточення тощо.
Так, з відеозапису доданого до протоколу та дослідженого у судовому засіданні випливає, що ОСОБА_1 хоча і висловлювався нецензурною лайкою, однак з його дій не вбачається умислу спрямованого на хуліганські дії, порушення громадського порядку, тобто в діях останнього відсутній хуліганський мотив.
Таким чином, судом не встановлені ознаки вчинення ОСОБА_1 адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, у його діях відсутні ознаки складу правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП, а тому на підставі п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП, провадження у справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 підлягає закриттю за відсутністю у його діях складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП.
На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 9, 173, 247, 252, 284 КУпАП, суддя
Провадження у справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 закрити за відсутністю у його діях складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП.
Постанова може бути оскаржена в десятиденний строк з дня її винесення доДонецького апеляційного суду через суд, що виніс постанову.

Суддя: Пантелєєв Д. Г.