Справа № 132/2995/21
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

22.11.2021 року м. Калинівка

Суддя Калинівського районного суду Вінницької області Ставнійчук С.В., розглянувши матеріали справи, які надійшли з відділення поліції №1 Хмільницького районного відділу поліції ГУНП у Вінницькій області про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , непрацюючої, зареєстрованої та фактично проживаючої за адресою: АДРЕСА_1 , за ст.173 КУпАП,

встановила:

Згідно з протоколом серії ВАБ № 446584 від 31.08.2021 року, 31.08.2021 року о 16 год. 20 хв., ОСОБА_1 в м. Калинівка на вул. Островського висловлювалася нецензурною лайкою на адресу працівників поліції, чим вчинила дрібне хуліганство.

Дії ОСОБА_1 кваліфіковано за ст.173 КУпАП.

Справи про адміністративні правопорушення, передбачені ст.173 КУпАП відповідно до ст. 268, 277 КУпАП розглядаються судом за обов`язкової участі особи яка притягується до адміністративної відповідальності протягом доби, однак органом, який склав протокол про адміністративне правопорушення не було забезпечено явку ОСОБА_2 для розгляду справи про адміністративне правопорушення у встановлений законом строк, а тому на виконання приписів ст.277-2 КУпАП для забезпечення належного та завчасного повідомлення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності було здійснено виклик ОСОБА_1 в судове засідання.

Суд призначав розгляд справи на 26.10.2021, 22.11.2021 року, однак в судові засідання ОСОБА_1 не з`явилася і, як вбачається з матеріалів адміністративної справи, а саме довідки підприємства «Укрпошта», про причини повернення судової повістки, останні повернуті на адресу суду в зв`язку з відсутністю адресата за вказаною адресою.

За змістом ст. 245 КУпАП завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом.

Статтею 280 КУпАП встановлено, що орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи, а статтею 278 КУпАП визначено, що під час підготовки до розгляду справи про адміністративне правопорушення суддя повинен перевірити чи правильно складений протокол та інші матеріали справи про адміністративне правопорушення, чи сповіщено осіб, які беруть участь у справі, про час, місце і день її розгляду, чи витребувано необхідні додаткові матеріали та інше.

Дослідивши матеріали справи, приходжу до висновку про відсутність доказів вчинення ОСОБА_1 інкримінованого їй правопорушення та необхідності закриття провадження у справі щодо останньої за відсутністю складу адміністративного правопорушення, виходячи з наступного.

Як видно із змісту протоколу, він складений з грубими порушеннями вимог ст. 256 КУпАП, яка встановлює, що в протоколі про адміністративне правопорушення, зокрема, повинні бути зазначені: дата і місце його складення, посада, прізвище, ім`я по батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу порушника; місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих, якщо вони є; пояснення порушника; інші відомості, необхідні для вирішення справи.

Ці вимоги закону ініціатором складення протоколу виконані не були.

Згідно п.3 постанови Пленуму Верховного суду України №19 від 22.12.2006 «Про судову практику у справах про хуліганство» дрібне хуліганство це умисне порушення громадського порядку з мотивів явної неповаги до суспільства, яке не супроводжується особливою зухвалістю чи винятковим цинізмом.

Відповідальність за ст.173 КУпАП настає за дрібне хуліганство, тобто нецензурну лайку в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

При цьому такі дії мають вчинятися особою безпричинно, з неповаги до громадського порядку і спокою громадян. Дрібне хуліганство характеризується умислом, тобто особа, яка здійснює дрібне хуліганство, розуміє, усвідомлює, що своїми діями вона порушує громадський порядок і бажає або свідомо допускає прояв неповаги до суспільства. Об`єктом даного адміністративного проступку є суспільні відносини у сфері охорони громадського порядку. Об`єктивна сторона правопорушення виражається у нецензурній лайці в громадських місцях, образливому чіплянні до громадян та інших подібних діях, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Громадський порядок - це обумовлена потребами суспільства система врегульованих правовими та іншими соціальними нормами система відносин, що складаються у громадських місцях в процесі спілкування людей, і яка має на меті забезпечення спокійної обстановки суспільного життя, нормальних умов для праці і відпочинку людей, для діяльності державних органів, а також підприємств, установ та організацій.

Одним з основних елементів об`єктивної сторони дрібного хуліганства є умисні дії, зокрема, нецензурна лайка в громадських місцях, що порушує громадський порядок і спокій громадян.

Всупереч зазначеному у протоколі про адміністративне правопорушення щодо ОСОБА_1 не викладено цих складових елементів правопорушення, а лише зазначено, що 31.08.2021 року о 16 год. 20 хв., ОСОБА_1 в м. Калинівка на вул. Островського висловлювалася нецензурною лайкою на адресу працівників поліції, чим вчинила дрібне хуліганство, тобто не зазначено і не розкрито наслідки порушення громадського порядку і спокою громадян, настання яких прямо передбачене диспозицією статті 173 КУпАП як обов`язкова ознака об`єктивної сторони правопорушення.

Також не зазначено даних про те, що дії ОСОБА_1 були вчинені саме з неповаги до громадського порядку і спокою громадян, безпричинно, не вказано, в чому ці наслідки були виражені та яким чином було порушено громадський порядок і спокій громадян, їх тривалість і створення певних перешкод у звичайному житті громадян та чи були останні присутні під час вчинення цих дій взагалі.

Таким чином, суть викладеного в протоколі про вчинення адміністративного правопорушення не відповідає ознакам складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, що порушує право на захист особи, яка притягається до адміністративної відповідальності.

В той же час, сам лише факт висловлювання особою нецензурної лайки у громадському місці без настання наслідків, які свідчать про порушення громадського порядку та спокою громадян, не утворює склад адміністративного правопорушення. Будь-яких об`єктивних даних про те, що ОСОБА_1 порушувала громадський порядок і спокій громадян, тобто вчинила адміністративне правопорушення, передбачене статтею 173 КУпАП, до протоколу про адміністративне правопорушення не додано взагалі.

З урахуванням положень ч.1 ст. 6 Європейської конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, а також з огляду на практику Європейського суду з прав людини у справах «Малофєєва проти Росії» («Malofeyeva v. Russia», рішення від 30 травня 2013 року, заява № 36673/04) та «Карелін проти Росії»(«Каге1іn v. Russia»), у випадку, коли викладена в протоколі фабула адміністративного правопорушення не відображає всіх істотних ознак складу правопорушення, суд не має права самостійно редагувати її, а так само не може відшукувати докази на користь обвинувачення, оскільки це становитиме порушення права на захист (особа не може належним чином підготуватися до захисту) та принципу рівності сторін процесу (оскільки особа має захищатися від обвинувачення, яке підтримується не стороною обвинувачення, а фактично судом).

Згідно положень ст. 62 Конституції України, усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Відповідно до ст. 7 КУпАП, ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушення інакше як на підставах і в порядку встановлених законом. Провадження в справах про адміністративне правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

У рішенні по справі "Барбера, Мессеге і Хабардо проти Іспанії" ЄСПЛ зазначив, що п. 2 ст. 6 Конвенції вимагає, щоб при здійсненні своїх повноважень судді відійшли від упередженої думки, що обвинувачений вчинив злочинне діяння, так як обов`язок доведення цього лежить на обвинуваченні та будь-який сумнів трактується на користь обвинуваченого.

Відповідно до п.1 ч.1 ст. 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю у разі відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

Враховуючи вищенаведене, приходжу до висновку, що провадження в справі про адміністративне правопорушення, передбачене ст. 173 КУпАП, стосовно ОСОБА_1 підлягає закриттю на підставі п.1 ст. 247 КУпАП, а саме у зв`язку з відсутністю складу адміністративного правопорушення.

Враховуючи викладене та керуючись п.1 ч.1 ст.247, ст.ст.173,245,251,252,283-285,294 КУпАП, суддя, -

постановила:

Провадження всправі про адміністративне правопорушення, передбачене ст.173 КУпАП, стосовно ОСОБА_1 закрити на підставі п.1 ч.1 ст. 247 КУпАП у зв`язку з відсутністю складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена до Вінницького апеляційного суду через Калинівський районний суд Вінницької області особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником, або прокурором у випадках, передбачених частиною п`ятою статті 7 КУпАП, протягом десяти днів з дня винесення постанови.

Суддя:С. В. Ставнійчук