Справа № 314/4959/21
Провадження № 3/314/1375/2021
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

06.12.2021 року м. Вільнянськ

Суддя Вільнянського районного суду Запорізької області Кононенко І.О.,секретар судового засідання Билименко Т.В.,за участю потерпілого ОСОБА_1 розглянувши матеріали, які надійшли з відділення №2 Запорізького РУП ГУ НП в Запорізькій області Національної поліції України, про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , не працює, мешкає за адресою: АДРЕСА_1 , за правопорушення, передбачене 173 КУпАП,

ВСТАНОВИВ:

За протоколом про адмінправопорушення ВАБ 675562 від 27.10.2021 року в період часу з 28.09.2021 по 23.10.2021 року ОСОБА_2 по будинку АДРЕСА_2 здійснював обстріл рогаткою чим порушив громадський порядок та спокій гр. ОСОБА_1 , чим вчинив адміністративне правопорушення за ст. 173 КУПАП.

Разом з тим поняття «дрібне хуліганство» - це нецензурна лайка в громадських місцях, образливе приставання до громадян та інші подібні дій, що порушують громадський порядок і спокій громадян, якщо вони за своїм характером не тягнуть застосування заходів кримінального покарання. Дрібне хуліганство характеризується наявністю умислу; особа, яка скоїла дрібне хуліганство, усвідомлює, що своїми діями вона порушує громадський порядок, і бажає чи свідомо допускає вияв неповаги до суспільства. Тобто, обов`язковою ознакою об`єктивної сторони даного правопорушення є порушення громадського порядку і спокою громадян. Як вбачається з пояснень потерпілого конфлікт виник між сусідами на ґрунті неприязних стосунків, які існують протягом тривалого часу , стосовно того, що діями ОСОБА_2 порушено громадський порядок і спокій будь-яких інших громадян, ані матеріалами справи, ані поясненнями свідків не підтверджено. Також у судовому засіданні не встановлено у діях ОСОБА_2 хуліганських мотивів, тому дії, вчинені ним не можуть вказувати на вчинення ним правопорушення, визначеного у диспозиції ст.173 КУпАП. Таким чином конфліктна ситуації з потерпілим виникла з приводу неприязнених відносин між ними , тобто не безпричинно та за відсутністю мотивів неповаги до громадського порядку і спокою громадян, що є обов`язковим елементом правопорушення за ст. 173 КУпАП, проте даних щодо того, що при цьому саме ОСОБА_2 вчиняв певні дії, що можуть бути розцінені як дрібне хуліганство матеріали справи не містять, як й інших доказів.

Обов`язок по збиранню доказів покладається на особу (органи), які складають протокол про адміністративне правопорушення і оформляють відповідний матеріал. Суд лише оцінює докази з точки зору їх достатності, достовірності, допустимості і належності.

На підставі відповідної практики ЄСПЛ можна зробити однозначний висновок, що суд не має права перебирати на себе функцію обвинувача у справах про адміністративні правопорушення, які в розумінні Конвенції прирівнюються до кримінального провадження, оскільки в такому випадку суд перестає бути незалежним та неупередженим органом з розгляду спорів, що є безумовним порушенням ст. 6 Конвенції в частині права кожного на справедливий суд. В такому випадку суд позбавлений можливості самостійно здійснювати збір додаткових доказів, що підтверджували б або спростовували б вину правопорушника, а отже судовий розгляд здійснюється на підставі наданих суду матеріалів. З огляду на зазначене, суд позбавлений змоги самостійно витребовувати докази та документи на підтвердження вини особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, вказаний обов`язок повністю покладений на орган або особу, яка складає відповідний протокол. Це повністю узгоджується з приписами ч. 2 ст. 251 КУпАП, згідно яких обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу.

Протокол, є актом обвинувачення й повинен містити конкретне обвинувачення, виходячи з поняття адміністративного правопорушення, відповідно до вимог КУпАП.Суддя не може самостійно редагувати викладену в протоколі фабулу адміністративного правопорушення, рапорти ж поліції в даному випадку без інших доказів та свідків, а також при наявності заперечення скоєння інкримінованого діяння особою яка притягається до відповідальності , не є доказом у справі, оскільки по своїй суті є письмовими офіційними повідомленням про що не будь, в якому стисло, але докладно викладена суть якої-небудь справи, тобто є внутрішнім службовим документом в спілкуванні між працівниками поліції. Іншими словами свідчення службової особи поліції не можуть вважатись об`єктивними доказами у справі, оскільки така особа є представником суб`єкта владних повноважень, який виконує відповідні функції забезпечення громадського порядку , тому і вищевказані рапорти працівника поліції не можуть вважатися доказом винуватості у вчиненні адміністративного правопорушення, що узгоджується з постановою Верховного Суду від 15.04.2020 року №489/4827/16а.

У силу принципу презумпції невинуватості, що підлягає застосуванню у справах про адміністративні правопорушення, всі сумніви щодо події порушення та винуватості особи, що притягується до відповідальності, тлумачаться на її користь. Недоведені подія та вина особи мають бути прирівняні до доведеної невинуватості цієї особи. Відповідний правовий висновок викладено в постанові Верховного Суду від 08.07.2020 по справі № 463/1352/16-а.

За таких обставин немає достатніх підстав вважати, що в діях ОСОБА_2 наявний склад правопорушення, передбачений ст.173 КУпАП.

На підставі викладеного та керуючись п.1 ст.247 КУпАП, суд -

ПОСТАНОВИВ:

Закрити провадження у справі відносно ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 про вчинення ним адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП, за відсутністю події та складу правопорушення.

Постанова може бути оскаржена протягом десяти днів з дня її винесення. Апеляційна скарга подається до Запорізького апеляційного суду через Вільнянський районний суд Запорізької області.

Суддя Кононенко І.О.

06.12.2021