Справа № 699/708/21
Номер провадження № 3/699/440/21
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

30.08.2021 року м.Корсунь-Шевченківський

Суддя Корсунь-Шевченківського районного суду Черкаської області Літвінова Г.М., за участю секретаря судового засідання Сміян А.В., особи, щодо якої складено протокол про адміністративне правопорушення ОСОБА_1 , захисника Горобця С.О. та прокурора Щербини М.Ю.,

розглянувши у відкритому судовому засідання зі здійсненням фіксування адміністративний матеріал, який надійшов від Управління стратегічних розслідувань в Черкаській області Департаменту стратегічних розслідувань Національної поліції України, про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , громадянина України, зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_1 , місце проживання: АДРЕСА_2 , обраного міським головою Корсунь-Шевченківської міської ОТГ, інші дані суду не відомі,

за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 172-7 Кодексу України про адміністративні правопорушення

УСТАНОВИВ:

До Корсунь-Шевченківського районного суду Черкаської області від Управління стратегічних розслідувань в Черкаській області Департаменту стратегічних розслідувань Національної поліції України надійшов матеріал про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за ч. 2 ст. 172-7 КУпАП на підставі протоколу про адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією від 08.07.2021 № 270/2021 (далі протокол).

З проколу вбачається, що ОСОБА_1 , будучи міським головою Корсунь-Шевченківської міської ради та відповідно до підпункту «б» п. 1 ч. 1 ст. 3 Закону суб`єктом відповідальності за правопорушення, пов`язані з корупцією, в порушення вимог п. 2 ч. 1 ст. 28 Закону не повідомив у встановленому Законом порядку про наявність у нього реального конфлікту інтересів, зумовленого виданням ним розпорядження № 122 від 08.06.2021 «Про зупинення дії рішення сесії Корсунь-Шевченківської міської ради № 8-1/VIII від 08.06.2021 «Про дострокове припинення повноважень міського голови ОСОБА_1 ».

У протоколі зазначено, що ОСОБА_1 мав приватний інтерес, який полягав в отриманні заробітної плати та різного роду надбавок. Крім того, вказана посада наділяла ОСОБА_1 владним статусом та повноваженнями, які останній не бажав втратити.

Зазначено, що між інтересом міського голови ОСОБА_1 та його службовими повноваженнями, пов`язаними з виданням вказаного розпорядження, виникла суперечність, що мала вплив на об`єктивність та неупередженість прийняття ним відповідного рішення.

Уповноважений на складання протоколів орган дійшов висновку, що ОСОБА_1 , всупереч вимогам чинного законодавства, не повідомив відповідний колегіальний орган про наявність у нього реального конфлікту інтересів та прийняв розпорядження від 08.06.2021 № 122 при наявному у нього реальному конфлікті інтересів.

Дії ОСОБА_1 кваліфіковано за ч. 2 ст. 172-7 КУпАП.

У судовому засіданні ОСОБА_1 вину у вчиненні правопорушення не визнав. Пояснив, що дійсно видав розпорядження № 122 від 08.06.2021 «Про зупинення дії рішення сесії Корсунь-Шевченківської міської ради № 8-1/VIII від 08.06.2021 «Про дострокове припинення повноважень міського голови ОСОБА_1 ». Вказав, що вважає зазначене рішення таким, що ухвалене з грубим порушенням порядку, передбаченого чинним законодавством. У своєму розпорядженні він саме і звертав увагу депутатського корпусу на допущені під час ухвалення рішення порушення. Проте з 08.06.2021 він не виконує обов`язки міського голови, не отримує жодних виплат, тобто фактично виконує рішення сесії Корсунь-Шевченківської міської ради від 08.06.2021 № 8-1/VIII про дострокове припинення його повноважень. Разом з цим, законність вказаного рішення оскаржується ним в порядку адміністративного судочинства.

Захисник Горобець С.О. заявив клопотання про закриття провадження у справі у зв`язку з відсутність у діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення. Клопотання обґрунтував тим, що видане ОСОБА_1 розпорядження № 122 від 08.06.2021 «Про зупинення дії рішення сесії Корсунь-Шевченківської міської ради № 8-1/VIII від 08.06.2021 «Про дострокове припинення повноважень міського голови ОСОБА_1 » було ухвалено в межах повноважень міського голови. У вказаному розпорядженні ОСОБА_1 вказує на численні порушення, допущені депутатами міської ради при ухваленні спірного рішення та розпоряджається повторно розглянути питання щодо дострокового припинення повноважень міського голови, але з дотриманням порядку, встановленого чинним законодавством. Крім того, ухвалене розпорядження не мало жодних юридичних наслідків, оскільки у той же день ОСОБА_1 був протиправно усунутий від виконання повноважень міського голови (що є предметом досудового розслідування у кримінальному провадженні).

Прокурор у судовому засіданні просив притягнути ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 2 ст.172-7 КУпАП, з накладенням стягнення в межах санкції даної статті.

Дослідивши матеріали справи, заслухавши пояснення учасників, суд дійшов наступного.

Частинами 1, 2 ст. 7 КУпАП передбачено, що ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

Статтею 251 КУпАП визначено, що доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених ст. 255 цього Кодексу.

Статтею 252 КУпАП визначено, що орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Водночас стаття 280 КУпАП покладає обов`язок на орган (посадову особу) при розгляді справи про адміністративне правопорушення з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, а також з`ясувати інші обставини, що мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Притягнення особи до адміністративної відповідальності можливе лише за наявності події адміністративного правопорушення та вини особи у його вчиненні, яка підтверджена належними, допустимими, достовірними й достатніми доказами, які отримані з передбачених законом джерел, у передбачений законом спосіб, зафіксовані у належній процесуальній формі, узгоджуються між собою як у цілому, так і в деталях, та доповнюють один одного.

Згідно зі стандартом доказування «поза розумним сумнівом», який застосовується при оцінці доказів, такі докази можуть «випливати зі співіснування достатньо переконливих, чітких і узгоджених між собою висновків чи схожих неспростовних презумпції факту».

У процесі розгляду справи встановлено, що під час першої чергової сесії Корсунь-Шевченківської міської ради 8 скликання від 27.11.2020 головою Корсунь-Шевченківської міської територіальної виборчої комісії Босенко О.В. зачитано постанову № 65, за приписами якої ОСОБА_1 обрано Корсунь-Шевченківським міським головою Черкаського району Черкаської області. У судовому засіданні ОСОБА_1 не заперечував факт перебування на цій посаді, а також факт виконання ним повноважень міського голови станом до 08.06.2021.

Корсунь-Шевченківська міська рада на восьмій позачерговій сесії 8 скликання 08.06.2021 ухвалила рішення № 8-1/VІІІ «Про дострокове припинення повноважень Корсунь-Шевченківського міського голови ОСОБА_1 ». Рішенням постановлено звільнити ОСОБА_1 з посади міського голови з 08.06.2021 у зв`язку з достроковим припиненням його повноважень.

У свою чергу міський голова ОСОБА_1 своїм розпорядженням від 08.06.2021 № 122 ухвалив зупинити дію вищевказаного рішення міської ради про дострокове припинення його повноважень. В обґрунтування свого розпорядження ОСОБА_1 вказував на наявність низки суттєвих порушень чинного законодавства, допущених при ухваленні рішення міської ради та постановив повторно розглянути вказане рішення на сесії Корсунь-Шевченківської міської ради.

У судовому засіданні ОСОБА_1 повідомив, що фактично був відсторонений від виконання своїх повноважень. Зазначене рішення міської ради від 08.06.2021 вважає протиправним та таким, що прийнято з численними порушеннями чинного законодавства, у зв`язку з чим захищає свої права як міського голови в порядку адміністративного судочинства. Відомості матеріалів справи не знаходяться в суперечності з цими твердженнями.

Стаття 172-7 КУпАП, зокрема частини 1 та 2, передбачає відповідальність за неповідомлення про наявність реального конфлікту інтересів та вчинення дій чи прийняття рішень в умовах реального конфлікту інтересів.

Диспозиції цих частин статті є бланкетними і лише описують безпосередньо самі правопорушення, але для повного визначення ознак цих правопорушень відсилають до інших нормативно-правових чи підзаконних нормативно-правових актів, які визначають правові та організаційні засади функціонування системи запобігання корупції в Україні, зміст та порядок застосування превентивних антикорупційних механізмів, правила щодо усунення наслідків корупційних правопорушень.

Згідно з приміткою до ст. 172-7 КУпАП, під реальним конфліктом інтересів слід розуміти суперечність між приватним інтересом особи та її службовими чи представницькими повноваженнями, що впливає на об`єктивність або неупередженість прийняття рішень, або на вчинення чи невчинення дій під час виконання вказаних повноважень.

Аналогічне визначення реального конфлікту інтересів міститься і у ч. 1 ст. 1 Закону України «Про запобігання корупції», де розкривається зміст такого терміну як приватний інтерес, яким є будь-який майновий чи немайновий інтерес особи, у тому числі зумовлений особистими, сімейними, дружніми чи іншими позаслужбовими стосунками з фізичними чи юридичними особами, у тому числі такий, що виникає у зв`язку з членством або діяльністю в громадських, політичних, релігійних чи інших організаціях.

Виходячи із системного аналізу вказаних термінів, для встановлення факту реального конфлікту інтересів необхідно чітко установити, що а) приватний інтерес наявний, б) він суперечить службовим чи представницьким повноваженням і в) така суперечність реально впливає на об`єктивність чи неупередженість прийняття рішень чи вчинення дій.

Для встановлення наявності факту прийняття рішення в умовах реального конфлікту інтересів, у тому числі і для кваліфікації рішення як такого, що прийняте в умовах реального конфлікту інтересів, необхідно також встановити наявність обов`язкової сукупності відповідних юридичних фактів:

1) наявність факту приватного інтересу, який має бути чітко сформульований (артикульований) та визначений;

2) наявність факту суперечності між приватним інтересом і службовими чи представницькими повноваженнями із зазначенням того, у чому саме ця суперечність знаходить свій вияв або вплив на прийняття рішення;

3) наявність повноважень на прийняття рішення;

4) наявність факту реального впливу суперечності між приватним та службовим чи представницьким інтересом на об`єктивність або неупередженість рішення.

Без наявності хоча б одного із зазначених фактів із цієї сукупності, реальний конфлікт інтересів не виникає.

Конфлікт інтересів повинен бути реальним (очевидним) і передбачуваним. Тобто, конфлікт інтересів має місце тоді, коли вказана суперечність фактично вплинула чи могла вплинути на об`єктивність або неупередженість прийняття рішень, на вчинення чи не вчинення дій під час виконання наданих особі службових повноважень.

Особа, щодо якої складено протокол, у встановленому порядку був обраний та посів посаду Корсунь-Шевченківського міського голови Черкаського району Черкаської області. У протоколі зазначено, що ОСОБА_1 мав приватний інтерес, який полягав в отриманні заробітної плати та різного роду надбавок. Крім того, вказана посада наділяла ОСОБА_1 владним статусом та повноваженнями, які останній не бажав втратити.

Суд звертає увагу, що встановлення міському голові заробітної плати, надбавок до посадового окладу, премій та допомог визначено законодавством. Відповідно до ст. 21 Закону України «Про службу в органах місцевого самоврядування» умови оплати праці службових осіб органів місцевого самоврядування встановлюються Кабінетом Міністрів України. Розмір заробітної плати, владний статус та коло повноважень міського голови визначені нормативними актами та відомі необмеженому колу осіб. Зміст вказаних категорії не підлягає коригуванню в залежності від особи, яка отримає перемогу в результаті виборів. Право на отримання заробітної плати ОСОБА_1 отримав як особа, яка була обрана міським головою у встановленому законом порядку та яка приступила до виконання обов`язав. У результаті постановлення спірного розпорядження № 122 ОСОБА_1 не набував права на додаткові виплати, не підвищував свій владний статус та не розширював кола своїх повноважень. Приватним інтересом є будь-який майновий чи немайновий інтерес особи. Чинне антикорупційне законодавство взагалі не містить визначення майнового інтересу, а тому слід дійти висновку, що обвинувачувати особу в тому, що не визначено законом - протиправно. В силу ст. 62 Конституції України обвинувачення не може ґрунтуватися на припущеннях і усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

З огляду на викладене, відсутні підстави вважати, що уповноважений на складання протоколу орган правильно визначив зміст приватного інтересу та й взагалі його наявність.

Крім того, відповідно до ч. 5 ст. 12 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні», на сільських, селищних, міських голів поширюються повноваження та гарантії депутатів рад, передбачені законом про статус депутатів рад, якщо інше не встановлено законом.

Відповідно до частин 2 та 4 ст. 49 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні», депутат представляє інтереси всієї територіальної громади, має всю повноту прав, що забезпечують його активну участь у діяльності ради та утворюваних нею органів, несе обов`язки перед виборцями, радою та її органами, виконує їх доручення. Депутат зобов`язаний брати участь у роботі сесій ради, засідань постійної та інших комісій ради, до складу яких його обрано.

Стаття 42 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» визначає повноваження міського голови, серед яких є організація роботи відповідної ради, скликання сесії ради, внесення пропозицій та формування порядку денного сесії ради, видання розпоряджень у межах своїх повноважень.

З огляду на викладене суд дійшов висновку, що під час видання розпорядження № 122 від 08.06.2021 «Про зупинення дії рішення сесії Корсунь-Шевченківської міської ради № 8-1/VIII від 08.06.2021 «Про дострокове припинення повноважень міського голови ОСОБА_1 » міський голова ОСОБА_1 діяв в межах своїх повноважень та його дії були спрямовані на реалізацію представницького обов`язку. Само по собі право на отримання заробітної плати, як і потенційна можливість втратити право на ці виплати, не можу суперечити представницьким обов`язкам.

Конфлікт інтересів - це суперечність між особистими інтересами особи та її службовими повноваженнями У даній ситуації суд не вбачає наявність такої суперечності. На посаду голови міської ради ОСОБА_1 був обраний у законний спосіб, та як голова мав право отримувати заробітну плату та відповідні надбавки. Виконуючи представницькі повноваження мав право видавати розпорядження та зобов`язаний був слідкувати за дотриманням законодавства, у тому числі з боку депутатів міської ради. Оскільки ОСОБА_1 впевнений у допущенні депутатським корпусом порушень чинного законодавства при прийнятті рішення, він, як особа, яку громада обрала на посаду міського голови, зобов`язаний був здійснити реагування, направлене на припинення дії незаконного (на думку ОСОБА_1 ) рішення міської ради. Суд звертає увагу, що законність рішення міської ради є предметом розгляду суду адміністративної юрисдикції. Позиція ОСОБА_1 є послідовною та такою, що направлена на виконання ним представницьких повноважень.

З огляду на викладене, помилковим є твердження, що між приватним інтересом міського голови ОСОБА_1 та його службовими повноваженнями, пов`язаними з виданням вказаного розпорядження, виникла суперечність, що мала вплив на об`єктивність та неупередженість прийняття ним відповідного рішення.

Вищенаведене свідчить, що з протоколу про адміністративне правопорушення не вбачається наявність приватного інтересу ОСОБА_1 , отже не може бути суперечностей між приватним інтересом та службовими чи представницькими повноваженнями, що виключає вплив на об`єктивність чи неупередженість прийняття рішень чи вчинення дій ОСОБА_1 .

За встановлених обставин суд дійшов висновку, що матеріалами справи не доведено наявність у діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, що виключає адміністративну відповідальність за вказаною правовою кваліфікацією, оскільки відповідно до вимог ст. 62 Конституції України обвинувачення не може ґрунтуватися на припущеннях, а усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

З огляду на наведене вбачаються підстави для закриття провадження у справі про адміністративні правопорушення згідно з п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП.

Керуючись статтями 172-7, 247, 283-284 КУпАП, суддя

ПОСТАНОВИВ:

Провадження у справі за протоколом про адміністративне правопорушення від 08.07.2021 № 269/2021 відносно ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , громадянина України, зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_1 , місце проживання: АДРЕСА_2 , обраного міським головою Корсунь-Шевченківської міської ОТГ, інші дані суду не відомі закрити у зв`язку з відсутністю складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 172-7 КУпАП.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Апеляційна скарга може бути подана до Черкаського апеляційного суду через Корсунь-Шевченківський районний суд протягом десяти днів з дня винесення даної постанови особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником, а також прокурором у випадках, передбачених частиною п`ятою статті 7 та частиною першою статті 287 цього Кодексу.

Суддя Літвінова Г.М.