Справа № 428/165/21
Провадження №3/428/64/2021
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17 лютого 2021 року м. Сєвєродонецьк

Сєвєродонецький міський суд Луганської області у складі: головуючого судді Олійник В.М., за участю секретаря Ляленка М.В., розглянувши матеріали, які надійшли з Північного управління Офісу великих платників податків ДПС Державної податкової служби України про притягнення до адміністративної відповідальності за ч. 2 ст. 163-1 КУпАП:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, РНОКПП НОМЕР_1 , генерального директора ПАТ «Алчевський металургійний комбінат», юридична адреса підприємства: м. Сєвєродонецьк, вул. Вілєсова, 20-а, проживає: АДРЕСА_1 ,

ВСТАНОВИВ:

Згідно протоколів про адміністративні правопорушення № 934 та № 936 від 29.12.2020 року про адміністративні правопорушення, передбачені ч. 2 ст. 163-1 КУпАП, за результатами камеральної перевірки своєчасності надання податкової звітності ПАТ «Алчевський металургійний комбінат» було встановлено, що ОСОБА_1 , будучи посадовою особою генеральним директором ПАТ «Алчевський металургійний комбінат», допустив порушення встановленого законом порядку ведення податкового обліку, в результаті чого несвоєчасно подано до контролюючого органу податкові декларації з податку на додану вартість за січень-вересень 2020 року та з акцизного податку за грудень 2019 року.

В судове засідання ОСОБА_1 не з`явився, про місце та час розгляду справи повідомлений належно шляхом направлення повісток з повідомленням за юридичною адресою підприємства а також місцем мешкання, причини неявки суду не повідомив, заяв про відкладення розгляду справи не надходило.

У рішеннях Європейського Суду з прав людини від 03 квітня 2008 року в справі «Пономарьов проти України», «Олександр Шевченко проти України» (Заява N 8371/02) від 26.04.2007 (п.27) «Трух проти України» (заява N 50966/99) від 14 жовтня 2003 року наголошено на тому, що особа в розумні інтервали часу має вживати заходи, щоб дізнатись про стан відомого їй судового провадження.

Ураховуючи принцип судочинства, зазначений в практиці Європейського Суду з прав людини, яким визнано пріоритет публічного інтересу над приватним, суд вважає за необхідне провести розгляд справи за відсутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності.

Дослідивши матеріали адміністративної справи, суд дійшов наступних висновків.

Статтею 7 КУпАП зазначено, що ніхто не може бути підданий заходу впливу у зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності. Застосування уповноваженими на те органами і посадовими особами заходів адміністративного впливу провадиться в межах їх компетенції, у точній відповідності з законом.

Згідно ст. 9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Згідно зі ст. 251 КУпАП доказами по справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на підставі яких в передбаченому законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність або відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, які мають значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до ст. 256 КУпАП, у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються: дата і місце його складення, посада, прізвище, ім`я, по батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності (у разі її виявлення); місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих, якщо вони є; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості, необхідні для вирішення справи. Якщо правопорушенням заподіяно матеріальну шкоду, про це також зазначається в протоколі.

Так, за викладених в протоколах № 934 та № 936 від 29.12.2020 року обставин вказано про несвоєчасне подання до контролюючого органу податкових декларацій з податку на додану вартість за січень-вересень 2020 року та з акцизного податку за грудень 2019 року.

Вказані дії уповноваженою особою Північного управління Офісу ВПП ДПС кваліфіковані за ч. 2 ст. 163-1 КУпАП.

Диспозиція вказаної норми передбачає відповідальність за відсутність податкового обліку, порушення керівниками та іншими посадовими особами підприємств, установ, організацій встановленого законом порядку ведення податкового обліку, у тому числі неподання або несвоєчасне подання аудиторських висновків, подання яких передбачено законами України.

Як встановлено Сєвєродонецьким міським судом у постанові від 10.07.2019 у справі № 428/5894/19 ОСОБА_1 08 вересня 2017 року було звільнено з посади ВАТ «Алчевський металургійний комбінат» за власним бажанням внаслідок неможливості виконання роботи у зв`язку з загрозою захоплення підприємства, наказ від 08.09.2017 року б/н.

З акту про результати камеральної перевірки своєчасності надання податкової звітності ПАТ «Алчевський металургійний комбінат» з податку на додану вартість за січень-вересень 2020 року від 09.12.2020 року № 608/28-10-54-07-10/05441447, вбачається, що порушення в галузі фінансів і підприємницької діяльності щодо несвоєчасного подання до контролюючого органу податкової декларації з податку на додану вартість, мало місце у січні-вересні 2020 року.

З акту про результати камеральної перевірки своєчасності надання податкової звітності ПАТ «Алчевський металургійний комбінат» з акцизного податку за грудень 2019 року від 09.12.2020 року № 609/28-10-54-07-10/05441447, вбачається, що порушення в галузі фінансів і підприємницької діяльності щодо несвоєчасного подання до контролюючого органу податкової декларації з податку на додану вартість, мало місце у грудні 2019 року.

Отже, вивчивши докази, додані до протоколів про адміністративні правопорушення, встановлено, що правопорушення, викладені в протоколах, мали місце після звільнення ОСОБА_1 з посади генерального директора ПАТ «Алчевський металургійний комбінат».

Відтак, в даному випадку відсутні докази обов`язкової ознаки складу вказаного правопорушення, оскільки суб`єктивна сторона цього правопорушення за ч. 2 ст. 163-1 КУпАП полягає у формі умислу за порушення керівниками та іншими посадовими особами підприємств, установ, організацій встановленого законом порядку ведення податкового обліку, у тому числі неподання або несвоєчасне подання аудиторських висновків, подання яких передбачено законами України в діях саме ОСОБА_1 .

Інших доказів щодо вчиненням ОСОБА_1 адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 163-1 КУпАП, суду не надано.

Згідно ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Суду як джерело права.

Частиною 2 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод визначено, що «кожен, кого обвинувачено у вчиненні кримінального правопорушення, вважається невинуватим доти, доки його вину не буде доведено в законному порядку». За рішенням Європейського суду з прав людини у справі «Барбера, Мессегуе і Джабардо проти Іспанії», в розумінні суду принцип презумпції невинуватості полягає в наступному. Тягар доведення вини обвинуваченого покладається на обвинувачення, а всі сумніви повинні тлумачитися на його користь. Обвинувач повинен повідомити обвинуваченому про докази, що маються проти нього для того, щоб він міг підготувати та надати доводи в свій захист, і, в решті-решт, обвинувачення повинно надати докази, достатні для визнання його винуватим.

Відповідно до ст. 62 Конституції України особа вважається невинуватою у вчиненні злочину і не може бути піддана кримінальному покаранню, доки її вину не буде доведено в законному порядку і встановлено обвинувальним вироком суду. Ніхто не зобов`язаний доводити свою невинуватість у вчиненні злочину. Обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Згідно п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

Оцінивши усі наявні у справі докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю, суд приходить до висновку, що в судовому засіданні не знайшло підтвердження вчинення ОСОБА_1 правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 163-1 КУпАП, та в діях ОСОБА_1 за обставин зазначених в протоколі, відсутній склад адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 163-1 КУпАП, тому відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП провадження по справі відносно ОСОБА_1 за ч. 2 ст. 163-1 КУпАП підлягає закриттю.

Оскільки, суд дійшов висновку про необхідність закриття провадження по справі, судовий збір на підставі ст. 40-1 КУпАП стягненню не підлягає.

Керуючись статтями 1, 7, 9, 23, 26, 33-35, 163-1, 247, 268, 278, 280-287 КУпАП

ПОСТАНОВИВ:

Провадження по справі про адміністративне правопорушення у відношенні ОСОБА_1 про притягнення до адміністративної відповідальності за ч. 2 ст. 163-1 КУпАП, закрити відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП, у зв`язку з відсутністю події та складу адміністративного правопорушення.

Постанову може бути оскаржено до Луганського апеляційного суду, шляхом подачі апеляційної скарги до Сєвєродонецького міського суду протягом десяти днів з дня її проголошення.

Суддя В. М. Олійник