Номер провадження 3/229/1842/2021
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11 листопада 2021 року м. Дружківка

Дружківський міський суд Донецької області у складі головуючої судді Рагозіної С.О., за участю секретаря судового засідання Король І.С., прокурора Карташяна Н.А., особи, що притягується до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , адвоката Сологуба С.А., розглянувши у відкритому судовому засіданні справу про адміністративне правопорушення, яка надійшов з Управління стратегічних розслідувань в Донецькій області Департаменту стратегічних розслідувань Національної поліції України про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Ставрополь, громадянина України, який зареєстрований та проживає за адресою: АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ,

за ч.1 ст. 172-6 кодексу України про адміністративні правопорушення,

В С Т А Н О В И В:

відповідно до протоколу № 596 від 17вересня 2021 року, складеного старшим оперуповноваженим 6-го відділу (протидії корупції) УСР в Донецькій області ДСР НП України капітаном поліції Касьяновим О.І., ОСОБА_1 було обрано та зареєстровано депутатом Дружківської міської ради на підставі постанови Дружківської міської ТВК № 56 від 30 листопада 2020 року, визнано його повноваження та згідно з пп. «б» п. 1 ч. 1 ст. 3 Закону України «Про запобігання корупції», на нього розповсюджується дія вказаного Закону.

Згідно зі ст. 2 Закону України "Про статус депутатів місцевих рад депутат сільської селищної, міської, районної у місті, районної, обласної ради (далі - депутат місцевої ради) є представником інтересів територіальної громади села, селища, міста, чи їх громад, який відповідно до Конституції України і закону про місцеві вибори обирається на основі загального, рівного, прямого виборчого права шляхом таємного голосування на строк, встановлений Конституцією України.

Відповідно до ч. 1 ст. 45 Закону України «Про запобігання корупції» особи, зазначені у пункті 1, підпункті "б" частини першої статті 3 цього Закону, зобов`язані щорічно до 1 квітня подавати шляхом заповнення на офіційному веб-сайті Національного агентства декларацію особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування (далі - декларація), за минулий рік за формою, що визначається Національним агентством.

Отже, депутати міських рад, як суб`єкти декларування мають в обов`язковому, визначеному законом порядку подавати декларацію особи, уповноваженої на виконання функції держави.

ОСОБА_1 є суб`єктом на якого поширюється дія ЗУ «Про запобігання корупції» та зобов`язаний щорічно до 1 квітня подавати декларацію за минулий рік.

Згідно з відомостями з Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, ОСОБА_1 подав щорічну декларацію особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування за 2020 рік лише 01 квітня 2021 року о 16:01 годин.

ОСОБА_1 не вперше подає зазначену щорічну декларацію особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування та мав навики щодо перевірки заповнення та подання такої декларації на офіційному сайті НАЗК.

ОСОБА_1 , будучи депутатом Дружківської міської ради та згідно з п.п. «б» п. 1 ч. 1 ст. 3 Закону України «Про запобігання корупції» суб`єктом на якого поширюється дія вказаного Закону, в порушення вимог ч. 1 ст. 45 Закону, несвоєчасно, без поважних причин, 01 квітня 2021 року о 16:01 год. подав щорічну декларацію особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування за 2020 рік до Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування.

У судовому засіданні ОСОБА_1 пояснив, що він дійсно є депутатом Дружківської міської ради і був обізнаний про свій обов`язок подати щорічну декларацію до 01 квітня 2021 року. Як депутат він не отримує кошти ані з державного, ані з місцевого бюджетів, а отримує доходи з інших джерел, а саме з заняття підприємницькою діяльністю, тому щоб зібрати інформацію про всі доходи та розходи йому потрібен був час, а тому він відклав заповнення декларації на кінець березня. До того ж, з 25 лютого по 15 березня 2021 року він перебував на амбулаторному лікуванні у зв`язку з гіпертонічним кризом, а тому в цей час не міг займатися заповненням декларації. Після закінчення лікування, а саме з 24 березня 2021 року, він здійснював дії по підготовці та поданню декларації, що будо зафіксовано у роздруківці послідовності дій користувача «Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування». Але в той же день з ладу вийшов ноутбук, на якому ОСОБА_1 заповнював декларацію, і на якому зберігався електронний цифровий підпис. 25 березня 2021 року ОСОБА_1 здав ноутбук в ремонт до ТОВ «МЕВС-Компьютер», а 31 березня 2021 року ноутбук був відремонтований. В цей же день він продовжив заповнення декларації, але до кінця дня не встиг її подати, оскільки інформації було дуже багато. 01 квітня 2021 року він продовжив заповнювати декларацію і о 16 годині підписав її. ОСОБА_1 вказав, що він намір вчасно подати декларацію, але через непередбачувані обставини, що склалися не з його волі не встиг на декілька годин.

Адвокат Сологуб С.А. в судовому засіданні пояснив, що з роздруківки послідовності дій користувача у реєстрі декларацій вбачається, що дії ОСОБА_1 в реєстрі мають послідовний і щільний характер, що свідчить про його намагання вчасно подати декларацію. наявність поважних причин, а саме тривале перебування на лікарняному, збір та обробка значного обсягу інформації, поламка ноутбуку, а також вчинення дій для своєчасного подання декларації ОСОБА_1 свідчить про відсутність у його діях умислу на вчинення правопорушення. Просить закрити справу про адміністративне правопорушення за відсутністю складу. Крім того, захисник звернув увагу суду на чисельні порушення та невідповідності, допущені при складанні протоколу про адміністративне правопорушення. У протоколі, окрім відсутності визначення умислу правопорушника, не зазначено у зв`язку з чим ОСОБА_1 пропущений строк подачі декларації; внаслідок чого, зроблено висновок про відсутність поважних причин; не зазначена форми вини останнього.

Прокурор Карташян Н.А. у судовому засіданні пояснив, що зібраними доказами по справі підтверджується вина ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 172-6 КУпАП. Просив визнати винним ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення за ч. 1 ст.172-6КУпАП та накласти адміністративне стягнення в межах санкції статті.

Заслухавши учасників судового розгляду, дослідивши надані суду матеріали справи про адміністративне правопорушення, суд встановив наступне.

Відповідно до ч. 1 ст. 9 КУпАП, адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Згідно зі ст. 245 КУпАП завданням провадження в справах про адміністративні правопорушення є своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи і вирішення її у точній відповідності з законом.

Відповідно до абзацу 11 ст. 1 Закону України «Про запобігання корупції» правопорушення, пов`язане з корупцією - діяння, що не містить ознак корупції, але порушує встановлені цим Законом вимоги, заборони та обмеження, вчинене особою, зазначеною у частині першій статті 3 цього Закону, за яке законом встановлено кримінальну, адміністративну, дисциплінарну та/або цивільно-правову відповідальність.

Згідно зі ст. 68 Конституції України кожен зобов`язаний неухильно додержуватися Конституції України та законів України, не посягати на права і свободи, честь і гідність інших людей.

У відповідності до ст. 12 Закону України «Про запобігання корупції», Національне агентство з питань запобігання корупції з метою виконання покладених на нього повноважень має право приймати з питань, що належить до його компетенції, обов`язкові для виконання нормативно-правові акти.

Як вбачається з роз`яснень Національного агентства з питань запобігання корупції щодо застосування окремих положень Закону України «Про запобігання корупції» стосовно заходів фінансового контролю (подання декларацій та повідомлень про суттєві зміни в майновому стані) від 03 лютого 2021 року № 1, щорічна декларація подається відповідно до ч. 1 ст. 45 Закону України «Про запобігання корупції» у період з 00 годин 00 хвилин 01 січня до 00 годин 00 хвилин 01 квітня року, наступного за звітним роком.

Частиною 1 ст.172-6 КУпАП, передбачає відповідальність за несвоєчасне подання без поважних причин декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування.

Відтак, вирішуючи питання про притягнення ОСОБА_1 до відповідальності за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 172-6 КУпАП, щодо порушення вимог фінансового контролю, яке полягало у несвоєчасному поданні без поважних причин декларацій особою, уповноваженою на виконання функцій держави слід враховувати:

-об`єктивні ознаки складу цього адміністративного правопорушення, зокрема його об`єктивну сторону, яка має активну форму прояву та полягає у несвоєчасному поданні без поважних причин декларації. Для розкриття об`єктивних складових адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 172-6 КУпАП, слід зазначити, що диспозиція цієї норми за своїм змістом є бланкетною адміністративно-правовою нормою, тобто нормою, яка лише називає або описує правопорушення, а для повного визначення його ознак відсилає до інших норм. Так, примітка до ст. 172-6 КУпАП, вміщуючи вказівку на суб`єкт цього правопорушення, відсилає правозастосувача до норм спеціального антикорупційного закону, зокрема частин 1 і 2 ст. 45 Закону України «Про запобігання корупції», в яких, крім іншого, передбачено певну деталізацію відповідних положень нормативно - правових актів, що наповнює норму ч. 1 ст.172-6 КУпАП більш конкретним змістом для встановлення саме тих ознак, які мають значення для правової кваліфікації зазначеного діяння. Так, для кваліфікації діяння за ч. 1 ст.172-6 КУпАП необхідним є встановлення несвоєчасності подання декларації, тобто подання поза строком, визначеним законом.

-конструктивну ознаку правопорушення, передбаченого ч. 1 ст.172-6 КУпАП - несвоєчасне подання декларації без поважних на те причин. Тобто за наявності останніх відповідальність за аналізованою частиною статті виключається. Під поважними причинами слід розуміти неможливість особи подати вчасно декларацію у зв`язку з хворобою, перебуванням особи на лікуванні, внаслідок стихійного лиха (повені, пожежі, землетрусу), технічних збоїв офіційного веб-сайту Національного агентства з питань запобігання корупції, витребуванням відомостей, необхідних для внесення в декларацію, перебуванням (триманням) під вартою тощо; 2) предметом правопорушення є декларація, подана шляхом заповнення на офіційному веб-сайті Національного агентства з питань запобігання корупції: а) за минулий рік; б) за період, не охоплений раніше поданими деклараціями; 3) суб`єктивна сторона правопорушення характеризується наявністю вини у формі прямого чи непрямого умислу; вчинення цього діяння через необережність виключає притягнення особи до адміністративної відповідальності.

Відповідно до ст.251 КУпАП, фактичні дані, що стосуються справи, зокрема наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність особи в його вчиненні, інші обставини, встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, іншими документами.

До протоколу додані наступні документи: повідомлення від НАЗК за результатами перевірки за фактом несвоєчасного подання декларації ОСОБА_1 від 14 червня 2021 року; повідомлення від Дружківської міської ради про факт неподання чи несвоєчасного подання декларації осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування від 14 травня 2021 року; Відомості з Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, вчинені користувачем ОСОБА_1 ; постанова Дружківської міської територіальної виборчої комісії Краматорського району Донецької області від 30 листопада 2020 року № 56; протокол першого пленарного засідання першої сесії VIII скликання № 1 Дружківської міської ради від 04 грудня 2020 року; роздруківка з Єдиного державного реєстру декларацій - декларації ОСОБА_1 .

До своїх пояснень та на їх підтвердження ОСОБА_1 та його адвокат Сологуб С.А. надали такі докази: листок непрацездатності на ім`я ОСОБА_1 про перебування його на амбулаторному лікуванні з 25 лютого по 15 березня 2021 року включно; розрахунок нарахуванню заробітної плати ОСОБА_1 за цей період; табель обліку робочого часу у ТОВ «Слово і дєло» за січень, лютий, березень 2021 року; гарантійний лист ТОВ «МЕВС-Компьютер» про отримання від ОСОБА_1 ноутбука «ACER» на ремонт та технічне обслуговування від 25 березня 2021 року; акт здачі-прийняття робіт ТОВ «МЕВС-Компьютер» від 31 березня 2021 року про виконання поточного ремонту ноутбука «ACER» замовнику ОСОБА_1 .

Згідно зі ст. 252 КУпАП орган (посадова особа), що розглядає справу про адміністративне правопорушення оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Згідно з відомостями з Єдиного державного реєстру декларацій суд встановив, що вхід до системи за допомогою КЕП був здійснений ОСОБА_1 24 березня 2021 року о 13:06:30. Наступний вхід здійснювався 31 березня 2021 року о 20:33:21 та 01 квітня 2021 року о 09:59:07.

Згідно з цими ж відомостями ОСОБА_1 01 квітня 2021 року о 16:01:50 подав до Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, щорічну декларацію про доходи, отримані протягом 2020 року.

Кодекс України про адміністративне правопорушення визначає, що адміністративне правопорушення по своїм суб`єктивним властивостям - діяння чи бездіяльність, вчинені з певною ціллю і з певних мотивів. Ці органічно зв`язані між собою, взаємозалежні форми психічної активності створюють зміст суб`єктивної сторони правопорушення. Вина це є психічне ставлення особи в формі умислу або необережності до своїх дій і їх наслідкам. Вина - це обов`язкова умова адміністративної відповідальності.

Суб`єктивну сторону адміністративного правопорушення, передбаченого ст.172-6 КУпАП, характеризував ВССУ в своєму листі від 22.05.2017 року № 223-943/0/4-17 наявністю вини у формі прямого чи непрямого умислу, під яким ст.10 КУпАП розуміє вчинення адміністративного правопорушення, коли особа, яка його вчинила, усвідомлювала протиправний характер своєї дії чи бездіяльності, передбачала її шкідливі наслідки і бажала їх або свідомо допускала настання цих наслідків.

Отже, вирішуючи питання про наявність в діях конкретної особи складу адміністративного, корупційного правопорушення, правопорушення пов`язаного з корупцією, крім іншого, необхідно враховувати наявність суб`єктивної сторони даного правопорушення, яка виходячи із визначення поняття, викладеного в ч.1 ст.1 Закону України «Про запобігання корупції», завжди характеризується умисною формою вини, тобто, з врахуванням положень ст.1 цього Закону, сутність правопорушення фінансового контролю полягає в тому, що особа, яка за законом зобов`язана щорічно декларувати свої доходи, прагне уникнути цього і таким чином досягти певної мети.

Судова палата у кримінальних справах Вищого Спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ, яка у своєму інформаційному листі щодо притягнення до адміністративної відповідальності за окремі правопорушення, пов`язані з корупцією від 22 травня 2017 року, зазначила, що суб`єктивна сторона правопорушення, передбаченого ст.172-6 КУпАП, характеризується наявністю вини у формі прямого чи непрямого умислу, вчинення цього діяння через необережність виключає притягнення особи до адміністративної відповідальності.

Відповідно до ст.10 КУпАП адміністративне правопорушення визнається вчиненим умисно, коли особа, яка його вчинила, усвідомлювала протиправний характер своєї дії чи бездіяльності, передбачала її шкідливі наслідки і бажала їх або свідомо допускала настання цих наслідків.

Таким чином, для притягнення до адміністративної відповідальності за ч. 2 ст.172-6 КУпАП необхідно встановити той факт, що ОСОБА_1 усвідомлював суспільну небезпечність неподання щорічної декларації, передбачав неможливість здійснення фінансового контролю з боку держави та бажав настання таких наслідків, або байдуже ставився до їх настання чи свідомо допускав їх настання.

Умисел - це відношення пізнавальної можливості і волі суб`єкта до вчиненого ним діяння. Його обов`язкові елементи, це повне усвідомлення протиправності скоєного діяння в його юридичних і соціально-побутових особливостях, передбачення антигромадських результатів свого діяння (бездіяльності), бажання або усвідомлене допущення настання вказаних наслідків. Відсутність умислу і необережності засвідчують про випадок - такому збігу життєвих обставин, при яких особа не усвідомлювала і не могла усвідомлювати властивостей вчиненого або не передбачала і не могла передбачати наслідків вчиненого діяння. Випадок і вина - це категорії взаємовиключні, а тому вчинення діяння або бездіяльності випадково не є умовою адміністративної відповідальності.

Але жоден орган, який приймає рішення та складає протокол про вчинення адміністративного правопорушення, пов`язаного з корупцією взагалі не переймаються, щодо обґрунтування ані наявності та доведення об`єктивної сторони, ані суб`єктивної сторони вказаного адміністративного правопорушення.

З пояснень ОСОБА_1 , які підтверджені належними та допустимими доказами, вбачається, що останній не мав на меті скрити інформацію або уникнути декларування, адже все ж таки з власної ініціативи вніс такі відомості у встановлений законом спосіб, що знайшло своє відображення у щорічній декларації за 2020 рік від 01 квітня 2021 року.

Матеріали справи про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 не містять жодних даних про форму вини останнього, про наявність прямого умислу на вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.172-6 КУпАП, та не містять жодних доказів на підтвердження такого умислу. Натомість, з пояснень особи та клопотань, поданих ним під час судового розгляду, чітко вбачається, що вина в його діях відсутня.

Враховуючи усі обставини, викладені вище, суд вважає, що в діях ОСОБА_1 відсутня суб`єктивна сторона (вина у формі умислу) адміністративного правопорушення, а отже і склад адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.172-6 КУпАП, також відсутній.

Суд наголошує, що він не вправі самостійно змінювати на шкоду особі фабулу, викладену у протоколі про адміністративне правопорушення, яка, по суті, становить виклад обвинувачення у вчиненні певного правопорушення, винуватість у скоєнні якого певною особою має доводитися в суді; суд також не має права самостійно відшукувати докази винуватості особи у вчиненні правопорушення. Адже, діючи таким чином, суд неминуче перебиратиме на себе функції обвинувача, позбавляючись статусу незалежного органу правосуддя, що є порушенням ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Відповідно до ч.1 ст.247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю, зокрема у разі відсутності складу адміністративного правопорушення.

Згідно зі ст. 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю при відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

Керуючись ст. 247 КУпАП, суд

ПОСТАНОВИВ:

закрити провадження в справі про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за ч. 1 ст. 172-6 КУпАП у зв`язку з відсутністю складу адміністративного правопорушення.

На постанову може бути подана апеляційна скарга до Донецького апеляційного суду протягом десяти днів з дня постановлення. Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Суддя: С. О. Рагозіна