Справа № 212/8487/21
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

10 листопада 2021 року м. Кривий Ріг

Суддя Жовтневого районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області Дехта Р.В., розглянувши матеріали, які надійшли з Полку патрульної поліції в місті Кривий Ріг Управління патрульної поліції в Дніпропетровській області департаменту патрульної поліції про притягнення до адміністративної відповідальності відносно:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, місце проживання (перебування) за адресою: АДРЕСА_1 в скоєнні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.130 Кодексу України про адміністративні правопорушення,-

встановив:

21.09.2021 року до Жовтневого районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області надійшов адміністративний матеріал Полку патрульної поліції в місті Кривий Ріг Управління патрульної поліції в Дніпропетровській області департаменту патрульної поліції про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за ч.1 ст.130 КУпАП.

Відповідно до протоколу про адміністративне правопорушення серії ААБ №290407 від 10 вересня 2021 року, ОСОБА_1 10.09.2021 року о 22 годині 39 хвилин в місті Кривий Ріг Покровський район, вулиця Ватутіна, 43/1, керував транспортним засобом Opel Astra, перебуваючи у стані алкогольного сп`яніння. Огляд на стан алкогольного сп`яніння зі згоди водія проводився на місці зупинки транспортного засобу з застосуванням газоаналізатора Drager Alcotest 6820 (0216). Результат 1,45%.

Особа, яка притягається до адміністративної відповідальності у судове засідання не з`явилась: представник ОСОБА_1 , в судовому засіданні просив закрити справу про адміністративне правопорушення відносно нього у зв`язку з грубим порушенням його прав з боку поліцейських, які не роз`яснили його прав під час складання протоколу, змусивши його поставити підпис на протоколі, навіть не читаючи його. Вказав, що зазначених у протоколі подій він не скоював, а також зазначив, що про необхідність їхати до медичного закладу його ніхто не повідомив та не роз`яснили таку можливість.

Оцінюючи докази у сукупності, суд керується положеннями ст.ст.251, 252 КУпАП.

За змістом ст. 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу.

За змістом ст. 252 КУпАП орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Відповідно до вимог ст. ст. 245, 280 КУпАП при розгляді справи про адміністративне правопорушення забезпечується всебічне, повне та об`єктивне дослідження обставин кожної справи, розглядаючи справу суддя зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Завданням Кодексу України про адміністративні правопорушення є охорона прав і свобод громадян, власності, конституційного ладу України, прав і законних інтересів підприємств, установ і організацій, встановленого правопорядку, зміцнення законності, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі точного і неухильного додержання Конституції і законів України, поваги до прав, честі і гідності інших громадян, до правил співжиття, сумлінного виконання своїх обов`язків, відповідальності перед суспільством (ст. 1 КУпАП).

Відповідно до ст. 2 КУпАП, законодавство України про адміністративні правопорушення складається з цього Кодексу та інших законів України. Закони України про адміністративні правопорушення до включення їх у встановленому порядку до цього Кодексу застосовуються безпосередньо.

Положення ст. 7 КУпАП передбачають, що ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 35 Закону України «Про Національну поліцію» від 02 липня 2015 року № 580 VIII, поліцейський може зупиняти транспортні засоби у разі, якщо водій порушив Правила дорожнього руху.

В п. 1.9 ПДР України встановлено, що особи, які порушують ці Правила, несуть відповідальність згідно із законодавством.

Відповідно до п. 2.9. (а) Правил дорожнього руху, водієві забороняється: а) керувати транспортним засобом у стані алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або перебування під впливом лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції.

Відповідальність за порушення зазначених вимог ПДР України передбачена ст. 130 КУпАП.

Відповідно до п. 2 розділу І «Інструкції про порядок виявлення у водіїв транспортних засобів ознак алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або перебування під впливом лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції», затвердженої наказом МВС України, МОЗ України від 09.11.2015 № 1452/735 (далі за змістом Інструкція), огляду на стан сп`яніння підлягають водії транспортних засобів, щодо яких у поліцейського уповноваженого підрозділу Національної поліції України (далі поліцейський) є підстави вважати, що вони перебувають у стані сп`яніння згідно з ознаками такого стану.

Огляд на стан сп`яніння проводиться поліцейськими на місці зупинки транспортного засобу з використанням спеціальних технічних засобів, дозволених до застосування МОЗ та Держспоживстандартом або лікарем закладу охорони здоров`я (п. 6 розділу І Інструкції).

Відповідно до п. 1 розділу ІІ Інструкції, за наявності ознак, передбачених пунктом 3 розділу І цієї Інструкції, поліцейський проводить огляд на стан сп`яніння за допомогою спеціальних технічних засобів, дозволених до застосування МОЗ та Держспоживстандартом.

Відповідно до п. 6 розділу ІІ Інструкції, огляд на стан сп`яніння на місці зупинки транспортного засобу проводиться в присутності двох свідків.

ОСОБА_1 проходив огляд на стан сп`яніння на місці зупинки за допомогою приладу Drager Alcotest 6820 (0216). Результатом огляду встановлено 1,45%о. Даний прилад проходив калібрування 29.03.2020 року.

Що стосується результатів приладу Drager, у суду виникає обґрунтований сумнів у його правильності з огляду на те, що калібрування останнього відбувалося аж 23.09.2020 року.

Згідно інструкції по експлуатації приладу Drager Alcotest та рекомендацій виробника зазначеного приладу компанії Drager Safety AG & Co. KGaA, калібрування повинно бути здійснено авторизованим персоналом кожні шість місяців.

Однак про похибку в показаннях приладу Drager свідчить те, що з результатів вбачається, що температура повітря при проведенні тесту 10.09.2021 року о 22.57 год. складала +25,0 градусів Цельсія. Однак згідно Довідки про погоду у місті Кривий Ріг 10 вересня 2021 року з 21 години до 23 години київського часу від 08 листопада 2021 року за №994-12-263, що видана Авіаметеостанцією Кривий Ріг Дніпропетровського регіонального центру з гідрометрології, вбачається, що температура повітря у 23 годинні київського часу 17.2 градусів тепла.

Відповідно до ст.256 КУпАП у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються: дата і місце його складення, посада, прізвище, ім`я, по батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності (у разі її виявлення); місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих, якщо вони є; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості, необхідні для вирішення справи. Якщо правопорушенням заподіяно матеріальну шкоду, про це також зазначається в протоколі.

Відповідно до ч.2 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожен, кого притягнуто до адміністративної відповідальності у вчинені кримінального правопорушення, вважається невинуватим доти, доки його вину не буде доведено в законному порядку.

Європейський суд з прав людини зазначає, що рівень певності, якого має досягти суддя за системою «внутрішнього переконання» чи системою «поза межами розумного сумніву», який є важливим для постановлення справедливого рішення, не повинен досягатися шляхом примусу до зізнання. Таким чином буде дотримано цілковитої поваги до презумпції невинуватості та статусу осіб, що притягуються до відповідальності є ключовими поняттями для демократичної концепції судового розгляду.

Ніхто не може бути підданий заходу впливу у зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених Законом.

Відповідно до ст.8 Конституції України, в Україні визнається і діє принцип верховенства права. Норми Конституції України є нормами прямої дії, а згідно ч. 2 ст. 62 Конституції України, усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачяться виключно на її користь, тобто суд може притягнути особу до адміністративної відповідальності лише на тих доказах, які спростовують усі розумні сумніви щодо вини особи. Докази, що викликають такі сумніви, суд має вмотивовано відхилити у своїй постанові.

Зазначене узгоджується і з прецедентною практикою ЄСПЛ, згідно якої «доказування, зокрема, має випливати із сукупності ознак чи неспростовних презумпцій, достатньо вагомих, чітких та узгоджених між собою, а за відсутності таких ознак не можна констатувати, що винуватість особи доведено поза розумним сумнівом» (рішення від 14.02.2008 у справі «Кобець проти України» (Kobets v. Ukraine), п. 43 (з відсиланням на п. 282 рішення у справі «Авшар проти Туреччини» (Avsar v. Turkey).

Згідно правової позиції ЄСПЛ «розумним є сумнів, який ґрунтується на певних обставинах та здоровому глузді, випливає зі справедливого та зваженого розгляду усіх належних та допустимих відомостей, визнаних доказами, або з відсутності таких відомостей і є таким, який змусив би особу втриматися від прийняття рішення у питаннях, що мають для неї найбільш важливе значення».

Судом переглянуто відеозапис. При цьому суд вважає, що відеозапис з нагрудної камери працівника поліції не усуває сумнівів щодо вини особи, оскільки за змістом положень Інструкції із застосування органами та підрозділами поліції технічних приладів і технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, засобів фото - і кінозйомки, відеозапису, затвердженої наказом МВС України 18.12.2018 № 1026 ( в подальшому Інструкція 1026) поліцейськими у ході виявлення та фіксації повинна безперервно здійснюватись відеозйомка за допомогою нагрудної камери. Проведення такої відеозйомки є обов`язковим.

На думку суду положення Інструкції 1026 щодо безперервної відеофіксації факту адміністративного правопорушення та вчинених процесуальних дій направлені як на забезпечення законності дій поліцейських, так і на об`єктивне та неупереджене фіксування цього адміністративного правопорушення належними доказами. Між тим із матеріалів справи вбачається, що відеофіксація указаних вище подій поліцейським проводилась не безперервно, а фрагментарно, що ставить під сумнів висновки поліцейського, про доведеність зазначених вище обставин.

На підставі вищевикладеного, суддя доходить висновку про відсутність в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 130 КУпАП.

Керуючись ст. ст. 130, 221, 247, 266, 283 284 КУпАП, суддя,

постановив:

Провадження у справі про адміністративне правопорушення за ч.1 ст.130 КУпАП щодо ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , закрити на підставі п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП, у зв`язку з відсутністю складу адміністративного правопорушення.

Постанова судді може бути оскаржена протягом десяти днів з дня її винесення, прокурором у випадках, передбачених частиною 5 статті 7 цього Кодексу, особою, щодо якої її винесено, а також потерпілим. Апеляційна скарга подаються до Дніпровського апеляційного суду через Жовтневий районний суд міста Кривого Рогу Дніпропетровської області.

Суддя: Р. В. Дехта