Справа № 713/2356/20
Провадження №3/713/74/21
ПОСТАНОВА

іменем України

22.01.2021 м. Вижниця

Вижницький районний суд Чернівецької області в складі головуючого судді Пилип`юка І.В., за участю секретарки судових засідань Паучек Є.В., розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Вижниця справу про адміністративне правопорушення, яка надійшла з Державної екологічної інспекції Карпатського округу про притягнення до відповідальності:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , зареєстровану та жительку АДРЕСА_1 , працюючу менеджером ТРК «Мигове», не одружену, на утриманні неповнолітня дитина, раніше до адміністративної відповідальності не притягувалася,

у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.3 ст.88-1 КУпАП,

УСТАНОВИВ:

Згідно протоколу про адміністративне правопорушення №001666 від 19.11.2020 року, складеного державним інспектором з охорони навколишнього природного середовища Карпатського округу Сакаловим Д.В. -

ОСОБА_1 , 19.11.2020 року об 11.30 год. порушила порядок придбання чи збуту об`єктів тваринного світу утримує диких тварин, а саме «Оленя» у неволі або напіввільних умовах у с. Мигове Вижницького району Чернівецької області без відповідних документів, що є порушенням ст.ст.12, 40 ЗУ «Про охорону навколишнього природного середовища» ст.20 ЗУ «Про мисливське господарство та полювання», чим вчинила адміністративне правопорушення, передбачене ч.3 ст.88-1 КУпАП.

У суд ОСОБА_1 не з`явилася, належно повідомлена про час та місце розгляду справи, про що є відомості в матеріалах справи. До початку судового засідання секретарем судових засідань отримано телефонограму, згідно якої ОСОБА_1 просить справу розглядати за її відсутності у зв`язку з карантином та суворо не карати. Зазначила, що Оленя у неї не вилучали, оскільки він втік.

Дослідивши письмові докази, суд дійшов висновку, що в діях ОСОБА_1 відсутній склад адміністративного правопорушення, передбаченого ч.3 ст.88-1 КУпАП з таких підстав.

У відповідності до ст.1 КУпАП, завданням КУпАП є охорона прав і свобод громадян, власності, конституційного ладу України, прав і законних інтересів підприємств, установ і організацій, встановленого правопорядку, зміцнення законності, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі точного і неухильного додержання Конституції і законів України, поваги до прав, честі і гідності інших громадян, до правил співжиття, сумлінного виконання своїх обов`язків, відповідальності перед суспільством.

Згідно зі ст.7 КУпАП, ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності. Застосування уповноваженими на те органами і посадовими особами заходів адміністративного впливу провадиться в межах їх компетенції, у точній відповідності з законом.

Стаття 9 ч.1 КУпАП зазначає, що адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Статтею 245 КУпАП визначено, що завданнями провадження у справах про адміністративне правопорушення є своєчасне, повне і об`єктивне з`ясування всіх обставин справи, вирішення її в точній відповідності із законом.

Відповідно до вимог ст.280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинене правопорушення, чи винна особа у його вчиненні, чи підлягає вона відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують чи обтяжують відповідальність, чи заподіяно матеріальну шкоду, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Доказами в справі про адміністративне правопорушення, у відповідності до положень ст.251 КУпАП, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до ст.256 КУпАП у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються: дата і місце його складення, посада, прізвище, ім`я, по батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності (у разі її виявлення), місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвище, адреси свідків і потерпілих, якщо вони є; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості необхідні для вирішення справи. Протокол підписується особою, яка його склала, і особою, яка притягається до адміністративної відповідальності.

У диспозиції ч.3 ст.88-1 КУпАП закріплено, що відповідальність за вказане правопорушення настає у разі порушення правил утримання диких тварин у неволі або в напіввільних умовах.

Відповідно до ст.252 КУпАП орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

На підтвердження винуватості ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст.88-1 ч.3 КУпАП державним інспектором з охорони навколишнього природного середовища надано: протокол про адміністративне правопорушення №001666 від 19.11.2020 року, копію акту перевірки дотримання вимог природоохоронного законодавства №501/037 від 19.11.2020 року та письмові пояснення ОСОБА_1 від 11.01.2020 року.

Оцінюючи наявні у справі про адміністративне правопорушення, передбачене ст.88-1 ч.3 КУпАП докази судом встановлено, що:

в порушення вимог ст.256 КУпАП у протоколі про адміністративне правопорушення №001666 від 19.11.2020 року відсутні відомості про точну адресу місця вчинення адміністративного правопорушення; не конкретизовано суть адміністративного правопорушення, а вказано, що «порушила порядок придбання чи збуту об`єктів тваринного світу» - охоплюється диспозицією ч.1 ст.88-1 КУпАП, а також «утримує диких тварин, а саме «Оленя» у неволі або напіввільних умовах» - охоплюється диспозицією ч.3 ст.88-1 КУпАП; не зазначено відомостей про об`єкт тваринного світу « Оленя », зокрема: його вид, вік, особливі ознаки, розміри, тощо;

до протоколу не долучено відомостей про місце зберігання об`єкту тваринного світу та характеризуючі матеріали на ОСОБА_1 ;

додана копія акту перевірки дотримання вимог природоохоронного законодавства №501/037 від 19.11.2020 року належним чином не засвідчена відповідальною особою.

За встановлених обставин протокол про адміністративне правопорушення №001666 від 19.11.2020 року та копію акту перевірки дотримання вимог природоохоронного законодавства №501/037 від 19.11.2020 року суд визнає недопустимими доказами винуватості ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення.

Письмові пояснення ОСОБА_1 відібрані 11.01.2021 року, тобто майже через два місяці з часу складання протоколу про адміністративне правопорушення і не містять відомостей про особу, яка їх відібрала, а тому визнаються недопустимим доказом винуватості ОСОБА_1 у вчиненні інкримінованого адміністративного правопорушення.

Інших належних та допустимих доказів вчинення ОСОБА_1 адміністративного правопорушення, передбаченого ч.3 ст.88-1 КУпАП, суду не надано.

Тому доводи державного інспектора з охорони навколишнього природного середовища Карпатського округу Сакалова Д.В., викладені в протоколі про адміністративне правопорушення №001666 від 19.11.2020 року, про порушення ОСОБА_1 положень ст.ст.12, 40 ЗУ «Про охорону навколишнього природного середовища» та ст.20 ЗУ «Про мисливське господарство та полювання» ґрунтуються на припущеннях, оскільки в матеріалах справи відсутні фактичні дані, які б підтверджували винуватість особи, яка притягається до адміністративної відповідальності.

Статтею 62 Конституції України встановлено, що обвинувачення не може ґрунтуватись на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Згідно ст.129 Конституції України, однією з основних засад судочинства, є забезпечення доведеності вини.

Рішенням Конституційного Суду України від 26 травня 2015 року № 5-рп/2015 щодо офіційного тлумачення положення частини першої статті 276 Кодексу України про адміністративні правопорушення визначено, що у наведених положеннях Кодексу визначено систему правових механізмів щодо забезпечення дотримання прав особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, на стадії розгляду уповноваженим органом (посадовою особою) справи про адміністративне правопорушення, зокрема, з метою запобігти безпідставному притягненню такої особи до відповідальності.

Враховуючи, що законодавство України про адміністративні правопорушення має каральну направленість (більш кримінальна), а тому з урахуванням принципів і загальних засад КУпАП, практики Європейського Суду по правах людини, передбачається принцип презумпції невинності особи, поки її винуватість не буде доведена у встановленому законом порядку.

Аналізуючи докази по справі, суд дійшов висновку, що провадження по справі відносно ОСОБА_1 у вчиненні правопорушення, передбаченого ст.88-1 ч.3 КУпАП підлягає закриттю на підставі п.1 ст.247 КУпАП, у зв`язку з відсутністю складу адміністративного правопорушення.

Керуючись ст.ст.88-1 ч.3, 247 ч.1 п.1, 251, 252, 268, 284 ч.3, 287, 294 КУпАП, Суд,

ПОСТАНОВИВ:

Провадження по справі про адміністративне правопорушення, передбачене ст.88-1 ч.3 КУпАП відносно ОСОБА_1 закрити на підставі п.1 ст.247 КУпАП - за відсутністю складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена до Чернівецького апеляційного суду через Вижницький районний суд протягом десяти днів з дня винесення постанови.

Суддя: І. В. Пилип`юк