Справа № 216/4895/21
номер провадження 3/216/1869/21
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

06 жовтня 2021 року м. Кривий Ріг

Суддя Центрально-Міського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області Бутенко М.В., розглянувши матеріали адміністративної справи, які надійшли з полку патрульної поліції в місті Кривий Ріг Управління патрульної поліції в Дніпропетровській області Департаменту патрульної поліції, про притягнення до адміністративної відповідальності:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який є громадянином України, який є фізичною особою - підприємцем, проживає за адресою: АДРЕСА_1 , -

за вчинення правопорушення, передбаченого ст. 124 Кодексу України про адміністративні правопорушення,

ВСТАНОВИВ:

20 липня 2021 року головним державним інспектором відділу з питань додержання законодавства про працю у Криворізькому регіоні управління з питань праці Головного управління Держпраці у Дніпропетровській області було встановлено, що фізичною особою підприємцем ОСОБА_1 фактично допущено до виконання робіт 13 осіб без укладання трудового договору, оформленого наказом чи розпорядженням власника або уповноваженого ним органу, та без повідомлення центрального органу виконавчої влади з питань забезпечення формування та реалізації державної політики з адміністрування єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування про прийняття працівника на роботу і порядку, встановленому КМУ, чим порушено вимоги ч.ч.1,2 ст. 21, ч.1,4 ст. 24, ч.ч.1,2 ст. 26 КЗпП України та постанови КМУ № 413 від 17.06.2015, допустив порушення вимог ч.3 ст. 41 КУпАП.

При розгляді справи про адміністративне правопорушення ОСОБА_2 винним себе не визнав, просив провадження у справі закрити, оскільки, фізична особа - підприємець, яка використовує найману працю, не може бути одночасно притягнута до відповідальності за частиною другою статті 265 Кодексу законів про працю України та частиною третьою статті 41 Кодексу України про адміністративне правопорушення в частині допуску працівника до роботи без оформлення трудового договору у зв`язку з порушенням принципу «non bis in idem» як складового елементу принципу верховенства права. Вважає, що за наслідками перевірки йому було винесено попередження передбачене ст. 265 КЗпП України, тому його не можна притягати до адміністративної відповідальності за ч.3 ст. 41 КУпАП.

Вислухавши ОСОБА_1 , дослідивши матеріали справи, вважаю, що в діях ОСОБА_1 є склад адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 41 КпАП України, а саме: фактичний допуск працівника до роботи без оформлення трудового договору (контракту).

Відповідно до вимог ст. 280 КУпАП при розгляді справи про адміністративне правопорушення суд зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Адміністративним порушенням відповідно до ч.3 ст. 41 КУпАП є фактичний допуск працівника до роботи без оформлення трудового договору (контракту), допуск до роботи іноземця або особи без громадянства та осіб, стосовно яких прийнято рішення про оформлення документів для вирішення питання щодо надання статусу біженця, на умовах трудового договору (контракту) без дозволу на застосування праці іноземця або особи без громадянства.

Відповідно до ст.24 Кодексу законів про працю встановлено, що працівник не може бути допущеним до роботи без укладення трудового договору, оформленого наказом чи розпорядженням власника або уповноваженого ним органу, та без подання до органу податкової служби Повідомлення про прийняття працівника на роботу.

Під час оформлення нового працівника на роботу, суб`єкту господарювання (роботодавцю) необхідно:

- укласти трудовий договір у письмовій формі;

- оформити наказ (розпорядження) щодо прийняття працівника на роботу;

- до початку роботи працівника, подати до територіальних органів Державної податкової служби за місцем обліку суб`єкта господарювання (підприємця) як платника єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування, повідомлення про прийняття працівника на роботу (форма повідомлення встановлена постановою КМУ від 17 червня 2015 року №413).

Частиною 2 статті 265 КЗпП України визначено, що юридичні та фізичні особи - підприємці, які використовують найману працю, несуть відповідальність у вигляді штрафу в разі:

фактичного допуску працівника до роботи без оформлення трудового договору (контракту), оформлення працівника на неповний робочий час у разі фактичного виконання роботи повний робочий час, установлений на підприємстві, та виплати заробітної плати (винагороди) без нарахування та сплати єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування та податків - у десятикратному розмірі мінімальної заробітної плати, встановленої законом на момент виявлення порушення, за кожного працівника, стосовно якого скоєно порушення, а до юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців, які використовують найману працю та є платниками єдиного податку першої - третьої груп, застосовується попередження.

Таким чином до юридичних осіб та фізичних осіб-підприємців, які використовують найману працю без оформлення трудових відносин, можуть застосовувати фінансову (ст. 265 КЗпП) та адміністративну відповідальність (ст. 41 КпАП).

Фінансова відповідальність застосовується до юридичних осіб та фізичних осіб підприємців (ФОП), якщо вони є роботодавцями, а адміністративна до посадових осіб підприємств, а також ФОП. Фінансова відповідальність може застосовуватись одночасно з адміністративною.

Відповідно до ст. 61 Конституції України ніхто не може бути двічі притягнений до юридичної відповідальності одного виду за одне й те саме правопорушення.

При цьому відповідальність передбачена ч.2 ст. 265 КЗпП та ч.3 ст. 41 КУпАП не є одним і тим самим видом відповідальності.

Таким чином, притягнення до фінансової відповідальності у вигляді попередження фізичної особи підприємця ОСОБА_1 за ст. 265 КЗпП та притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч. 3 ст. 41 КУпАП не є подвійним притягнення до юридичної відповідальності.

За змістом ст. 245 КУпАП завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

Зі змісту ст. 279 КУпАП вбачається, що справа про адміністративне правопорушення підлягає судовому розгляду в межах обставин, викладених в протоколі про адміністративне правопорушення. Тому вони, з урахуванням положень ст. 256 КУпАП, мають бути викладені в протоколі конкретно, у спосіб, який унеможливлює їх неоднозначне тлумачення та відповідати диспозиції закону про адміністративну відповідальність за вказане правопорушення.

Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст.7 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставі і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

Вина ОСОБА_3 у вчиненні адміністративного правопорушення передбаченого ч.3 ст. 41 КУпАП підтверджується письмовими матеріалами справи:

- даними протоколу про адміністративне правопорушення, складеного правомочною посадовою особою у встановленому законом порядку,

- актом перевірки №ДН5416/1403/АВ від 20.07.2021;

- приписом про усунення виявлених порушень законодавства про працю №ДН5416/1403/АВ/П від 21.07.2021;

- попередженням про відповідальність за порушення законодавства про працю №ДН5416/1403/АВ/П/ПП від 21.07.2021.

За таких обставин, оцінивши наведені докази в їх сукупності, суддя дійшов висновку про наявність в діях ОСОБА_1 адміністративного правопорушення, передбаченого ч.3 ст. 41 КУпАП, та доведеність його вини.

Згідно зі статтею 40-1 КУпАП судовий збір у провадженні по справі про адміністративне правопорушення у разі винесення судом (суддею) постанови про накладення адміністративного стягнення сплачується особою, на яку накладено таке стягнення. Розмір і порядок сплати судового збору встановлюється законом.

Відповідно до п. 5 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» у разі ухвалення судом постанови про накладення адміністративного стягнення справляється судовий збір у розмірі 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 454 грн.

Враховуючи вищевикладене та керуючись ст. ст. 33, 40-1, 130, 266, 283 Кодексу України про адміністративні правопорушення, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 визнати винним у вчиненні правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 41 КУпАП, та накласти на нього адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі п`ятисот неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що складає 8500 (вісім тисяч п`ятсот) гривень.

Стягнути з ОСОБА_1 в дохід держави судовий збір в сумі 454 (чотириста п`ятдесят чотири) гривні.

Штраф має бути сплачений порушником не пізніш як через п`ятнадцять днів з дня вручення йому постанови про накладення штрафу, а в разі оскарження такої постанови не пізніш як через п`ятнадцять днів з дня повідомлення про залишення скарги без задоволення.

У разі несплати правопорушником штрафу у строк, установлений частиною першою статті 307 КУпАП, постанова про накладення штрафу надсилається для примусового виконання до органу державної виконавчої служби за місцем проживання порушника, роботи або за місцезнаходженням його майна в порядку, встановленому законом. У порядку примусового виконання постанови про стягнення штрафу за вчинення адміністративного правопорушення з правопорушника стягується: подвійний розмір штрафу, визначеного у відповідній статті КУпАП та зазначеного у постанові про стягнення штрафу; витрати на облік зазначених правопорушень.

Постанова може бути оскаржена протягом десяти днів з дня винесення постанови. Апеляційна скарга подається до апеляційного суду Дніпропетровської області. Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Суддя М.В. Бутенко