Справа № 715/1712/21
Провадження № 3/715/812/21
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

11.08.2021 смт. Глибока

Суддя Глибоцького районного суду Чернівецької області Маковійчук Ю.В., розглянувши матеріали про адміністративне правопорушення, які надійшли вiд Управління патрульної поліції в Чернівецькій області області про притягнення до адмiнiстративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, жителя АДРЕСА_1 , за ст.173 КУпАП, -

В С Т А Н О В И В:

18 липня 2021 року о 02 год. 25 хв., ОСОБА_1 , перебуваючи в АДРЕСА_2 , біля АЗС «amic» виражався нецензурною лайкою та образливо чіплявся до громадян, своїми діями порушив громадський порядок та спокій громадян, чим вчинив правопорушення, передбачене ст.173 КУпАП.

ОСОБА_1 в судовому засіданні свою вину у вчиненому визнав, підтвердив обставини викладені у протоколі та просив суд суворо його не карати.

Згідно зі ст. 252 КУпАП орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

У відповідності до ст.251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Відповідальність за ст. 173 КУпАП наступає за дрібне хуліганство, тобто нецензурна лайка в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Нецензурна лайка це сегмент лайливої лексики різних мов, що містить вульгарні, грубі (непристойні) лайливі вирази, за допомогою якої часто виражають спонтанну мовну реакцію на несподівану (зазвичай неприємну) ситуацію. Варто зазначити, що у правозастосовній практиці використовують фактичну презумпцію загальновідомості нецензурної лексики. Це пояснює відсутність законодавчого визначення цієї категорії, а також безпосередньої її фіксації в матеріалах справи, а також проведення в кожному конкретному випадку філологічної, культурологічної та інших експертиз.

Образливе чіпляння до громадян це нав`язлива розмова або інша дія, спрямована на навмисне приниження честі та гідності оточуючих. Таку поведінку громадян слід відрізняти від більш мирного настирливого докучання, яке є ознакою адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 178 КУпАП (Поява в громадських місцях у п`яному вигляді, що ображає людську гідність і громадську мораль). Образливе чіпляння характеризується зухвалими, нав`язливими діями хулігана, який завдає моральної чи фізичної шкоди іншій особі, незважаючи на протидію потерпілого. Хулігану властива злісність протиправних проявів, їх багаторазова повторюваність. Така поведінка є несумісною з моральними засадами потерпілого, якого подібні дії ображають і принижують. Йдеться про хапання за одяг, насильницьке тримання за руки, демонстративне зривання головного убору, вимога дати цигарку або пускання в обличчя диму від неї, непристойна пропозиція дівчині тощо.

Як вбачається з протоколу про адміністративне правопорушення серії ВАБ №205871, ОСОБА_1 виражався нецензурною лайкою та чіплявся до громадян.

Згідно ст. 68 Конституції України кожен зобов`язаний неухильно додержуватися Конституції України та законів України, не посягати на права і свободи, честь і гідність інших людей. Незнання законів не звільняє від юридичної відповідальності.

Зважаючи на вищевикладене, вважаю, що в діях ОСОБА_1 є склад адміністративного правопорушення передбачений ст. 173 КУпАП.

Відповідно до санкції ст.173 КУпАП на особу, яка вичинила дане правопорушення накладається штраф від трьох до семи неоподатковуваних мінімумів доходів громадян або громадські роботи на строк від сорока до шістдесяти годин, або виправні роботи на строк від одного до двох місяців з відрахуванням двадцяти процентів заробітку, або адміністративний арешт на строк до п`ятнадцяти діб.

При визначенні виду та розміру адміністративного стягнення відповідно до вимог ст.33 КУпАП враховую всі обставини справи, особу яка притягується до адміністративної відповідальності, ступінь вини та його майновий стан, і вважаю за необхідним призначити йому стягнення у виді штрафу, таке покарання є необхідним та достатнім для виправлення та перевиховання останнього.

Згідно зі ст. 40-1 КУпАП, судовий збір у провадженні по справі про адміністративне правопорушення у разі винесення судом постанови про накладення адміністративного стягнення сплачується особою, на яку накладено таке стягнення. А тому, із ОСОБА_1 слід стягнути судовий збір - 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 454,00 грн.

На підставі ст.173 КУпАП, керуючись ст.ст.33,252,283-285,287 КУпАП та ст.4 Закону України «Про судовий збір»,-

П О С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , визнати винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП та накласти на нього стягнення у виді штрафу у розмірі семи неоподаткованих мінімумів доходів громадян, що складає 119 ( сто дев`ятнадцять) гривень 00 копійок.

Стягнути з ОСОБА_1 на користь держави судовий збір в сумі 454 (чотириста п`ятдесят чотири) гривні 00 копійок.

Постанова може бути оскаржена до Чернівецького апеляційного суду через Глибоцький районний суд Чернівецької області протягом 10-ти днів з дня її винесення шляхом подачі апеляційної скарги.

Суддя