Головуючий у суді першої інстанції: Романишена І.П.
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

справа №761/21279/21

провадження №33/824/3459/2021

21 жовтня 2021 року суддя судової палати з розгляду цивільних справ Київського апеляційного суду Шкоріна О.І.,

за участю ОСОБА_1 - особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, та його захисника - Мітченко Тетяни Василівни,

представника ГУ ДПС у м.Києві - Рудік Анни

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м.Києві справу відносно ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , зареєстрованого: АДРЕСА_1 , керівника ПрАТ «АГРІМАТКО-Україна» (, м. Київ, вул. Малопідвальна, 12/10) про притягнення до адміністративної відповідальності за ч.1 ст. 163-1 кКодексу України про адміністративні правопорушення,

за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на постанову Шевченківського районного суду м.Києва від 25 червня 2021 року,-

В С Т А Н О В И В:

Відповідно до протоколу про адміністративне правопорушення керівником ПрАТ «Агріматко-Україна» ОСОБА_1 вчинено порушення п.192.1 ст. 192 Податкового кодексу України, що відображено в акті перевірки від 20 квітня 2021 року № 31930/Ж5/26-15-11-16/30725226 за період з 1 лютого 2021 року по 28 лютого 2021 року.

Постановою судді Шевченківського районного суду м.Києва від 25 червня 2021 року ОСОБА_1 визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1ст. 163-1 КУпАП та накладено на нього адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі п`яти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 85 грн. Стягнуто судовий збір в розмірі 454 грн. на користь держави.

Не погоджуючись з таким судовим рішенням,ОСОБА_1 подав апеляційну скаргу, в якій посилаючись на незаконність та необґрунтованість оскаржуваної постанови, просив її скасувати, а справу про адміністративне правопорушення закрити.

Обґрунтовуючи вимоги апеляційної скарги, зазначає про те, що він не був належним чином повідомленим про день та час розгляду справи, а тому не міг бути присутнім в судовому засіданні та надати докази та свідчення про те, що він не вчиняв правопорушення, що зазначено в протоколі від 7 травня 2021 року.

Судом не досліджені обставини, які мають суттєве значення для прийняття обґрунтованого рішення.

Так, факт правопорушення не підтверджений у встановленому законодавством порядку. Акт перевірки ГУ ДПС є документом, висновки якого можуть оспорюватися в суді, що і зроблено керівництвом ПрАТ «Агріматко-Україна».

29 червня 2021 року до Окружного адміністративного суду подана позовна заява про скасування податкового-повідомлення рішення, яке оформлено на підставі акту перевірки від 20 квітня 2021 року.

Поданню скарги передувало направлення заперечень на адресу ГУ ДПС у м.Києві 13 травня 2021 року, розгляд цих заперечень в режимі відеоконференції 25 травня 2021року та відповідь ГУ ДПС від 25травня 2021 року, яка отримана 31 травня 2021 року.

Протокол ГУ ДПС складений 7 травня 2021р., а після цього відбулася процедура надання заперечень і пояснень про незгоду з висновками акту.

Таким чином, станом на день винесення оскаржуваної постанови не встановлений факт порушення податкового законодавства ПрАТ «Агріматко-Україна», а тому притягнення посадових осіб до адміністративної відповідальності є передчасним і незаконним.

Копію оскаржуваного рішення йому не було направлено судом, про існування такого він дізнався з Єдиного Державного реєстру судових рішень.

Крім того, звернув увагу на те, що 2 липня 2021 року Шевченківським судом розглянута справа відносно ОСОБА_2 про притягнення до адміністративної відповідальності на тих же підставах (протокол ГУ ДПС у м. Києві від 7 травня 2021 року, акт від 20 квітня 2021 року). ОСОБА_2 є головним бухгалтером ПрАТ «Агріматко-Україна», вона прийняла участь у розгляді справи, надала усі докази, які свідчать про передчасність оформлення протоколу про адміністративне правопорушення.

В судовому засіданні особа, яка притягається до адміністративної відповідальності - ОСОБА_1 , та його захисник - адвокат Мітченко Т.В. доводи апеляційної скарги підтримали в повному обсязі, просили апеляційну скаргу задовольнити, постанову суду скасувати, провадження у справі закрити. Додатково пояснили, що протоколи про адміністративне правопорушення складаються відповідно до вимог ст. 256 КУпАП та Інструкції з оформлення органами доходів і зборів матеріалів про адміністративні правопорушення, затвердженої наказом Міністерства фінансів України від 2 липня 2016 року №566. Зокрема в протоколі про адміністративне правопорушення повинно бути зазначено місце та час його вчинення, суть правопорушення, які саме протиправні дії чи бездіяльність вчинила особа, стосовно якої складається протокол, та які положення законодавства порушено. В протоколі лише зазначено порушення ст. 192.1 ст. 192 Податкового кодексу України, яка регулює визначення бази оподаткування. В чому саме полягає порушення апелянтом п.192.1 ст. 192 Податкового кодексу України не зазначено, тобто не зазначено, яка саме підстава для притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності . Не зазначено дату здійснення правопорушення, а зазначений період з 2 лютого 2021 року по 28 лютого 2021 року, що суперечить п.6 розділу ІІ Інструкції.

Представник ГУ ДПС у м.Києві - Рудік А. в судовому засіданні заперечувала проти доводів апеляційної скарги, просила відмовити у задоволенні скарги, постанову суду залишити без змін.

Переглянувши справу за апеляційною скаргою, заслухавши пояснення ОСОБА_1 та його захисника - адвокат Мітченко Т.В, представника ГУ ДПС у м.Києві , перевіривши матеріали справи та вивчивши доводи апеляційної скарги, вважаю, що апеляційна скарга підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

Відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів, зокрема, вичерпний перелік податків та зборів, що справляються в Україні, та порядок їх адміністрування, платників податків та зборів, їх права та обов`язки, компетенцію контролюючих органів, повноваження і обов`язки їх посадових осіб під час здійснення податкового контролю, а також відповідальність за порушення податкового законодавства регулюються положеннями Податкового кодексу України (надалі по тексту ПК України).

Відповідно до п.п.14.1.36 п.14.1 ст.14 ПК України, господарська діяльність - діяльність особи, що пов`язана з виробництвом (виготовленням) та/або реалізацією товарів, виконанням робіт, наданням послуг, спрямована на отримання доходу і проводиться такою особою самостійно та/або через свої відокремлені підрозділи, а також через будь-яку іншу особу, що діє на користь першої особи, зокрема за договорами комісії, доручення та агентськими договорами.

Згідно з пп.14.1.181 п.14.1 ст.14 ПК України податковий кредит - сума, на яку платник податку на додану вартість має право зменшити податкове зобов`язання звітного (податкового) періоду, визначена згідно з розділом V цього Кодексу.

Стаття 192 Податкового кодексу України визначає особливості визначення бази оподаткування в окремих випадках (порядок коригування податкових зобов`язань та податкового кредиту).

Відповідно до пункту 192.1. ст. 192 Податкового кодексу України, якщо після постачання товарів/послуг здійснюється будь-яка зміна суми компенсації їх вартості, включаючи наступний за постачанням перегляд цін, перерахунок у випадках повернення товарів/послуг особі, яка їх надала, або при поверненні постачальником суми попередньої оплати товарів/послуг, суми податкових зобов`язань та податкового кредиту постачальника та отримувача підлягають відповідному коригуванню на підставі розрахунку коригування до податкової накладної, складеному в порядку, встановленому для податкових накладних, та зареєстрованому в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Розрахунок коригування, складений постачальником товарів/послуг до податкової накладної, яка складена на отримувача - платника податку, підлягає реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних:

постачальником (продавцем) товарів/послуг, якщо передбачається збільшення суми компенсації їх вартості на користь такого постачальника або якщо коригування кількісних та вартісних показників у підсумку не змінює суму компенсації;

отримувачем (покупцем) товарів/послуг, якщо передбачається зменшення суми компенсації вартості товарів/послуг їх постачальнику, для чого постачальник надсилає складений розрахунок коригування отримувачу.

Складені платником податку розрахунки коригування до податкових накладних, складених до 1 лютого 2015 року, розрахунки коригування до податкових накладних, які не підлягали наданню отримувачу (покупцю) - платнику податку, підлягають реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних постачальником (продавцем). Зазначене не поширюється на розрахунки коригування, що передбачають зменшення суми компенсації вартості товарів/послуг їх постачальнику (зменшення податкового зобов`язання постачальника та податкового кредиту отримувача), складені після 1 липня 2015 року до податкових накладних, складених до 1 липня 2015 року на отримувача (покупця) - платника податку, які підлягають реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних отримувачем (покупцем) товарів/послуг.

Розрахунок коригування до податкової накладної складається також у випадку виправлення помилок, допущених при складанні податкової накладної, у тому числі не пов`язаних із зміною суми компенсації вартості товарів/послуг.

192.1.1. Якщо внаслідок такого перерахунку відбувається зменшення суми компенсації на користь платника податку - постачальника, то:

а) постачальник відповідно зменшує суму податкових зобов`язань за результатами податкового періоду, протягом якого був проведений такий перерахунок;

б) отримувач відповідно зменшує суму податкового кредиту за результатами такого податкового періоду в разі, якщо він зареєстрований як платник податку на дату проведення коригування, а також збільшив податковий кредит у зв`язку з отриманням таких товарів/послуг.

Постачальник має право зменшити суму податкових зобов`язань лише після реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних розрахунку коригування до податкової накладної.

192.1.2. Якщо внаслідок такого перерахунку відбувається збільшення суми компенсації на користь платника податку - постачальника, то:

а) постачальник відповідно збільшує суму податкових зобов`язань за результатами податкового періоду, протягом якого був проведений такий перерахунок;

б) отримувач відповідно збільшує суму податкового кредиту за результатами такого податкового періоду в разі, якщо він зареєстрований як платник податку на дату проведення перерахунку.

Отримувач має право збільшити суму податкового кредиту лише після реєстрації постачальником в Єдиному реєстрі податкових накладних розрахунку коригування до податкової накладної.

Відповідно до ч.2 ст.7 КУпАП провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюються на основі суворого додержання законності.

За правилами статті 9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Приписами статті 245 КУпАП передбачено, що завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом.

Підставою для притягнення особи до адміністративної відповідальності є вчинення нею протиправної, винної дії чи бездіяльності (адміністративного правопорушення), яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність. При цьому, в силу приписів 251 КУпАП обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу.

Згідно ст.280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Так, відповідно до постанови судді Шевченківського районного суду м.Києва від 25 червня 2021 року ОСОБА_1 , будучи директором ПрАТ «Агріматко-Україна», що знаходиться за адресою: м. Київ, вул. Малопідвальна, 12/10, вчинив порушення вимог п.192.1 ст. 192 Податкового кодексу України, що що відображено в акті перевірки від 20 квітня 021 року № 31930/Ж5/26-15-11-16/30725226 за період з 1 лютого 2021 року по 28 лютого 2021 року. Своїми діями вчинив адміністративне правопорушення передбачене ч.1 ст. 163-1 КУпАП.

Приймаючи постанову про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності, суддя суду першої інстанції дійшов висновку про те, що матеріали справи про адміністративне правопорушення містять достатньо фактичних даних, які свідчать про доведеність його вини у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 163-1 КупАП.

Проте такі висновки є помилковими, з огляду на наступне.

Відповідно до ст.256 КУпАП у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються: дата і місце його складення, посада, прізвище, ім`я, по батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності (у разі її виявлення); місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих, прізвище викривача (за його письмовою згодою), якщо вони є; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості, необхідні для вирішення справи. Якщо правопорушенням заподіяно матеріальну шкоду, про це також зазначається в протоколі.

Протокол підписується особою, яка його склала, і особою, яка притягається до адміністративної відповідальності; при наявності свідків і потерпілих протокол може бути підписано також і цими особами.

У разі відмови особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, від підписання протоколу, в ньому робиться запис про це. Особа, яка притягається до адміністративної відповідальності, має право подати пояснення і зауваження щодо змісту протоколу, які додаються до протоколу, а також викласти мотиви свого відмовлення від його підписання.

При складенні протоколу особі, яка притягається до адміністративної відповідальності, роз`яснюються її права і обов`язки, передбачені статтею 268 цього Кодексу, про що робиться відмітка у протоколі.

Відповідно до положень Розділу П Інструкції з оформлення органами доходів і зборів матеріалів про адміністративні правопорушення, затвердженої наказом Міністерства фінансів України 02 липня 2016 року за №566, у протоколі під час його складання обов`язково зазначається стаття КУпАП, згідно з якою передбачено адміністративну відповідальність. При викладенні обставин правопорушення у протоколі вказуються місце та час його вчинення, суть правопорушення, які саме протиправні дії чи бездіяльність вчинила особа, стосовно якої складається протокол, та які положення законодавства порушено. Якщо є свідки правопорушення та потерпілі, до протоколу вносяться їх прізвища, імена та по батькові, а також місце проживання. Особа, яка притягається до адміністративної відповідальності, має право надати пояснення і зауваження щодо змісту Протоколу. Пояснення та зауваження за суттю вчиненого правопорушення вносяться до Протоколу і засвідчуються підписом особи, яка притягається до адміністративної відповідальності. Пояснення та зауваження можуть додаватися до Протоколу окремо, про що у Протоколі робиться запис. При складанні Протоколу особі, яка притягається до адміністративної відповідальності, роз`яснюються її права й обов`язки, передбачені статтею 63 Конституції України та статтею 268 КУпАП, про що робиться відмітка у Протоколі. Про ознайомлення із Протоколом особа, щодо якої він складений, ставить у протоколі свій підпис. У разі відмови поставити підпис про це робиться відповідний запис у протоколі, який засвідчується підписом посадової особи органу доходів і зборів. Протокол складається у двох примірниках, що підписується посадовою особою, яка склала Протокол, особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, а також свідками і понятими, якщо такі є.

До Протоколу долучаються матеріали, що підтверджують факт вчинення адміністративного правопорушення, та документи, що можуть свідчити про обставини, які пом`якшують або обтяжують відповідальність особи (за наявності). Кожний документ повинен мати свої реквізити (дату, назву, підписи тощо), містити достовірну інформацію та відповідати вимогам законодавства України про адміністративні правопорушення.

Якщо розгляд справ про адміністративне правопорушення віднесено до відання інших органів, належно оформлений Протокол надсилається органу, уповноваженому розглядати адміністративну справу, протягом трьох днів з дня його реєстрації. До Протоколу додаються інші матеріали справи, які є в наявності в органах доходів і зборів та які підтверджують факт вчинення адміністративного правопорушення.

Разом з тим, протокол про адміністративне правопорушення №432/26-15-04-11-22 від 7 травня 2021 року не відповідає зазначеним вимогам закону.

Так, у протоколі про адміністративне правопорушення №432/26-15-04-11-22 від 7 травня 2021 року зазначено про те, що при проведені камеральної перевірки даних, задекларованих у податковій звітності з податку на додану вартість за лютий 2021 року ПрАТ «Агріматко-Україна» встановлено, що керівник товариства ОСОБА_1 вчинив порушення ведення податкового обліку з порушенням податкового законодавства, а саме пункту 192.1 ст.192 розділу V Податкового кодексу України від 2 грудня 2010 року зі змінами та доповненнями, що відображено в акту перевірки від 20 квітня 2021 року № 31930/Ж5/26-15-11-16/30725226 за період з 1 лютого 2021 року по 28 лютого 2021 року.

При викладенні у протоколі суті вчиненого адміністративного правопорушення, у ньому зазначено лише перелік норм податкового законодавства та не вказано, які саме дії або бездіяльність у розумінні диспозиції ч.1 ст. 163-1 КУпАП, були допущені ОСОБА_1 , що призвели до порушення порядку ведення податкового обліку.

Так, диспозицією ч.1 ст. 163 КУпАП передбачена адміністративна відповідальність за відсутність податкового обліку, порушення керівниками та іншими посадовими особами підприємств, установ, організацій встановленого законом порядку ведення податкового обліку, у тому числі неподання або несвоєчасне подання аудиторських висновків, подання яких передбачено законами України.

Наведена норма закону є бланкетною, а тому у протоколі повинно бути чітко зазначено обставини інкримінованого особі правопорушення, а також норма Закону, яка була порушена особою, щодо якої складений протокол.

Всупереч цим вимогам Закону у складеному відносно ОСОБА_1 протоколі про адміністративне правопорушення не зазначено, у чому конкретно полягає порушення саме ним встановленого порядку ведення податкового обліку, який ним Закон порушено. Посилання ж у протоколі просто на норми Податкового кодексу України без конкретизації, яку норму якого Закону особою порушено, в чому полягає це порушення, які конкретно дії або бездіяльність допущені особою, не розкриває суті конкретного порушення, яке ставиться ОСОБА_1 , як керівнику ПрАТ «Агріматко-Україна» у вину, чим порушується право останнього на захист, на що обґрунтовано посилається апелянт в апеляційній скарзі.

Окрім того, відповідно до ст. 14 КУпАП посадові особи підлягають адміністративній відповідальності за адміністративні правопорушення, зв`язані з недодержанням установлених правил у сфері охорони порядку управління, державного і громадського порядку, природи, здоров`я населення та інших правил, забезпечення виконання яких входить до їх службових обов`язків.

Тобто, при зазначенні у протоколі про адміністративне правопорушення суті адміністративного правопорушення необхідно не лише вказувати факт порушення порядку ведення податкового обліку і його наслідки, але й зазначати, чи є відповідне порушення наслідком невиконання особою своїх службових обов`язків, встановивши, коли і ким такі службові обов`язки для неї були визначені.

Однак, а ні з протоколу про адміністративне правопорушення №432/26-15-04-11-22 від 7 травня 2021 року, а ні з наявних матеріалів справи не вбачається та не встановлено при розгляді справи судом апеляційної інстанції, які ж саме дії/бездіяльність вчинені ОСОБА_1 , як керівником ПрАТ «Агріматко-Україна»», в чому полягає його вина у вчиненні правопорушення, за яке передбачена відповідальність за ч.1 ст. 163-1 КУпАП.

Особа, що склала протокол, обмежилась лише загальними фразами, не зазначивши обставини вчинення саме ОСОБА_1 правопорушення, суть самого правопорушення (дії або бездіяльність та в чому полягають) з посиланням на норму спеціального Закону.

З огляду на встановлені вище обставини, апеляційний суд дійшов висновку, що протокол про адміністративне правопорушення не містить будь-яких фактичних даних, на підставі яких у визначеному законом порядку суд може встановити наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність ОСОБА_1 у його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Окрім того, всупереч вимог ст. 283 КУпАП, судом не вказаний у постанові опис обставин, установлених під час розгляду справи, а зазначені лише обставини, вказані у протоколі про адміністративне правопорушення. При цьому, визнаючи ОСОБА_1 винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 163-1 КУпАП, суддя у постанові не зазначив якими саме доказами у справі підтверджується вина ОСОБА_1 .

Під час апеляційного розгляду встановлено, що протокол від №432/26-15-04-11-22 від 7 травня 2021 року складено з порушенням вимог ст. 256 КУпАП, а відтак він не може бути доказом у справі.

Окрім того, наявна у матеріалах справи копія акту перевірки також не може слугувати належним та допустимим доказом на підтвердження вини ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 163-1 КупАП, оскільки в силу норм Податкового кодексу України акт перевірки лише фіксує обставини, встановлені під час проведення перевірки, факти виявлених можливих порушень законодавства та не є остаточним документом, зобов`язуючим до вчинення будь-яких дій, він не є юридичною формою рішення податкового органу і сам по собі не породжує певних правових наслідків для платника податків, не є актом індивідуальної дії та не підлягає оскарженню.

Відповідно до п. 54.5 ст.54 Податкового кодексу України, якщо згідно з нормами цієї статті сума грошового зобов`язання розраховується контролюючим органом, платник податків не несе відповідальності за своєчасність, достовірність і повноту нарахування такої суми, проте несе відповідальність за своєчасне та повне погашення нарахованого узгодженого грошового зобов`язання і має право оскаржити зазначену суму в порядку, встановленому цим Кодексом.

Згідно п.86.8 ст.86 ПК України податкове повідомлення-рішення приймається керівником (його заступником або уповноваженою особою) контролюючого органу протягом 15 робочих днів з дня, наступного за днем вручення платнику податків, його представнику або особі, яка здійснювала розрахункові операції, акту перевірки у порядку, передбаченому статтею 58 цього Кодексу.

Відповідно до п.56.2 ст.56 Податкового кодексу України, у разі коли платник податків вважає, що контролюючий орган неправильно визначив суму грошового зобов`язання або прийняв будь-яке інше рішення, що суперечить законодавству або виходить за межі повноважень контролюючого органу, встановлених цим Кодексом або іншими законами України, він має право звернутися до контролюючого органу вищого рівня із скаргою про перегляд цього рішення.

Крім того, відповідно до положень ст. 56 Податкового кодексу України рішення, прийняті контролюючим органом, можуть бути оскаржені в адміністративному або судовому порядку; подана скарга зупиняє виконання платником податків грошових зобов`язань, визначених у податковому повідомленні-рішенні (рішенні), на строк від дня подання такої скарги до контролюючого органу до дня закінчення процедури адміністративного оскарження і протягом зазначеного строку податкові вимоги з податку, що оскаржується, не надсилаються, а сума грошового зобов`язання, що оскаржується, вважається неузгодженою.

Положеннями п.56.18 ст.56 Податкового кодексу України надано право платнику податків на звернення до суду з позовом щодо визнання недійсним рішення контролюючого органу, при цьому грошове зобов`язання вважається неузгодженим до дня набрання судовим рішенням законної сили.

З матеріалів, поданих до апеляційного суду, вбачається, що директором ПрАТ «Агріматко-Україна» ОСОБА_1 до ГУ ДФС у м. Києві направлені заперечення на акт від 20 квітня 2021 року № 31930/Ж5/26-15-11-16/30725226 за період з 1 лютого 2021 року по 28 лютого 2021 року, Головним управлінням ДФС у м. Києві за розглядом заперечення від 7 травня 2021 року висновки акту перевірки від 20 квітня 2021 року № 31930/Ж5/26-15-11-16/30725226 залишено без змін, а заперечення ПрАТ «Агріматко-Україна» без задоволення.

29 червня 2021 року до Окружного адміністративного суду м.Києва поданий адміністративний позов ПрАТ «Агріматко-Україна» до ГУ ДФС у м. Києві про скасування податкового повідомлення - рішення від 27 травня 2021 року №4081204-11.

10 серпня 2021 року ухвалою Окружного адміністративного суду м. Києва відкрито провадження у справі за позовом ПрАТ «Агріматко-Україна» до ГУ ДФС у м. Києві про скасування податкового повідомлення - рішення від 27 травня 2021 року №4081204-11.

Станом на час розгляду справи, Окружним адміністративним судом м.Києва рішення про скасування податкового повідомлення - рішення від 27 травня 2021 року №4081204-11 не ухвалено, а тому зазначені обставини свідчать про те, що до теперішнього часу грошові зобов`язанні неузгоджені.

За встановлених обставин, протокол про адміністративне правопорушення, складений з порушенням вимог ст. 256 КУпАП, та акт перевірки не є беззаперечними доказами вини ОСОБА_1 у порушенні вимог Податкового кодексу України та вчиненні правопорушення, передаченого ч.1 ст. 163-1 КУпАП. Інші докази у справі відсутні, а тому висновок суду про доведеність вини ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 163 КупАП, є необґрунтованим.

Також слід зазначити, що згідно положень Кодексу України про адміністративні правопорушення розгляд справи про адміністративне правопорушення проводиться лише в межах обставин, викладених у протоколі про адміністративне правопорушення, при цьому суд не наділений повноваженнями самостійно змінювати фактичні обставини, викладені у протоколі про адміністративне правопорушення.

Вказані вимоги закону також узгоджуються з усталеною практикою Європейського суду з прав людини, яку національні суди повинні враховувати при здійсненні правосуддя.

Відповідно до рішень Європейського суду з прав людини («Малофеєв проти Росії» та «Карелін проти Росії»), у випадку, коли викладена в протоколі фабула адміністративного правопорушення не відображає всіх істотних ознак складу правопорушення, суд не має права самостійно редагувати її, а так само не може відшукувати докази на користь обвинувачення, оскільки це становитиме порушення права на захист (особа не може належним чином підготуватися до захисту) та принципу рівності сторін процесу. У такому випадку справа про адміністративне правопорушення має бути закрита у зв`язку з відсутністю складу правопорушення.

Згідно вимог статті 256 КУпАП у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються, зокрема суть адміністративного правопорушення та нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення.

Частина 1 ст.7 КУпАП передбачає, що ніхто не може бути підданий заходу впливу у зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом.

Згідно п.1 ч.1 ст.247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення підлягає закриттю за відсутності складу адміністративного правопорушення.

З урахуванням наведеного, за відсутності переконливих доказів про наявність в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 163-1 КупАП, суд дійшов висновку про те, що доводи апеляційної скарги є обґрунтованими, у зв`язку із чим постанова судді першої інстанції підлягає скасуванню, а провадження у справі закриттю на підставі п.1 ч.1 ст. 247 КупАП у зв`язку із відсутністю в діях директора ПрАТ «Агріматко- Україна» ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 163-1 КУпАП.

Керуючись ст. 245, 247 ст. 280, 294 КУпАП, суд, -

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 задовольнити.

Постанову судді Шевченківського районного суду м.Києва від 25 червня 2021 року скасувати, провадження у справі закрити на підставі п.1 ч.1ст.247 КУпАП у зв`язку із відсутністю в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 163-1 КУпАП.

Постанова апеляційного суду набирає законної сили негайно після її винесення, є остаточною й оскарженню не підлягає.

Суддя: О.І. Шкоріна