Справа № 308/643/20
Закарпатський апеляційний суд
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

12.10.2021 м. Ужгород

Закарпатський апеляційний суд в особі судді Феєра І.С., за участю представника Закарпатської митниці Зубенка І.І., захисника-адвоката Бондарєвої О.С., розглянув у відкритому судовому засіданні в м. Ужгороді справу про порушення митних правил № 33/4806/421/20 за апеляційною скаргою виконувача обов`язків начальника Закарпатської митниці Держмитслужби Івануса В.І. на постанову судді Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 30. 03. 2020.

Цією постановою, з урахуванням постанови Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 09. 06. 2021 про виправлення описки;

ОСОБА_1 (ОСОБА_1) ІНФОРМАЦІЯ_1, громадянин Угорщини, мешканець АДРЕСА_1 , визнаний винним у вчиненні порушення митних правил, передбачених ч. 6 ст. 481 МК України, однак провадження у справі закрито у зв`язку з закінченням строку накладення адміністративного стягнення.

З протоколу про порушення митних правил № 4656/30500/19 від 23. 12. 2019 та постанови судді від 30. 03. 2020 вбачається, що 23. 12. 2019 о 19 год. 42 хв. в зону митного контролю пункту пропуску «Вилок» Закарпатської митниці Держмитслужби на смугу руху «зелений коридор» у напрямку «В`їзд», заїхав транспортний засіб марки BMW 530, кузов № НОМЕР_1 , реєстраційний номер Чехії НОМЕР_2 під керуванням громадянина Угорщини ОСОБА_1 ( ОСОБА_1 ), ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Для проходження митного контролю ОСОБА_1 (ОСОБА_1) надав документи: паспорт громадянина Угорщини для в`їзду на територію України НОМЕР_6 від 22. 10. 2014, свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу НОМЕР_3 від 25. 11. 2019, контрольний талон для проходження по смузі руху «зелений коридор».

В ході здійснення митних формальностей з використанням АСМО «Інспектор» відповідно до орієнтування від 03. 05. 2017 № 4035/07-70-63/47, було встановлено не вивезення у встановлений законодавством строк раніше ввезеного громадянином Угорщини ОСОБА_1 ( ОСОБА_1 ), ІНФОРМАЦІЯ_1 транспортного засобу в режимі «тимчасового ввезення до 1 року» для особистого користування.

Згідно інформації центральної бази даних Єдиної автоматизованої інформаційної системи Державної митної служби України, 11. 04. 2016 громадянином Угорщини ОСОБА_1 ( ОСОБА_1 ), було ввезено легковий транспортний засіб марки «HONDA CIVIC» номер кузова НОМЕР_4 , реєстраційний номер Польщі НОМЕР_5 , через митний пост «Тиса» Закарпатської митниці ДФС в режимі

-2-

«тимчасового ввезення до 1 року» для особистого користування. Відповідно до наявних баз даних ЄАІС Державної митної служби України станом на 23. 12. 2019 вказаний транспортний засіб значиться як не вивезений з митної території України.

Враховуючи інформаційні дані центральної бази даних Єдиної автоматизованої інформаційної системи Державної митної служби України, громадянин Угорщини ОСОБА_1 ( ОСОБА_1 ), повинен був вивезти легковий транспортний засіб марки «HONDA CIVIC» номер кузова НОМЕР_4 , реєстраційний номер Польщі НОМЕР_5 , з митної території України в крайній строк до 11. 04. 2017.

У своєму поясненні громадянин Угорщини ОСОБА_1 ( ОСОБА_1 ) вказав, що у відповідності до ст. 63 Конституції України відмовляється надавати будь-які пояснення. Інших обставин та причин невиконання вимог законодавства з питань «тимчасового ввезення» транспортного засобу на митну територію України громадянином Угорщини ОСОБА_1 ( ОСОБА_1 ) не наведено, до митних органів із заявою про продовження терміну вивезення вказаного транспортного засобу не звертався, ніякі форс-мажорні обставини йому не перешкоджали вивезти за межі митної території України даний транспортний засіб у строк, встановлений законодавством, документів, підтверджуючих неможливість вивезення транспортного засобу у визначені строки під час перетину кордону громадянином Угорщини ОСОБА_1 ( ОСОБА_1 ) надано не було.

22. 08. 2019 набрали чинності зміни до статті 481 МК України, згідно із Законами України від 08. 11. 2018 №2612-VIII «Про внесення змін до Митного кодексу України та деяких інших законодавчих актів України щодо ввезення транспортних засобів на митну територію України» та від 16. 05. 2019 №2725-VIII «Про несення змін до Податкового кодексу України у зв`язку з прийняттям Закону України «Про електронні довірчі послуги» .

Відповідно ч. 1 ст. 58 Конституції України закони та інші нормативно-правові акти не мають зворотної дії в часі, крім випадків, коли вони пом`якшують або скасовують відповідальність особи. Згідно з рішенням Конституційного суду України від 09. 02. 1999 № 1-рп/99 у справі за конституційним зверненням Національного банку України щодо офіційного тлумачення положення частини першої статті 58 Конституції України (справа про зворотну дію в часі законів та інших нормативно-правових актів) приписи статті 58 Конституції України, що закони та інші нормативно-правові акти не мають зворотної дії в часі, крім випадків, коли вони пом`якшують або скасовують відповідальність особи, і що ніхто не може відповідати за діяння, які на час їх вчинення не визнавалися законом як правопорушення, є загальними для різних галузей права виходячи з того, що названа статті є нормою-принципом і містить загальне правило стосовно всіх видів юридичної відповідальності.

Відповідно до статті 8 КУпАП, особа, яка вчинила адміністративне правопорушення, підлягає відповідальності на підставі закону, що діє під час і за місцем вчинення правопорушення. Таким чином громадянин Угорщини ОСОБА_1 ( ОСОБА_1 ) станом на 23. 12. 2019 перевищив встановлений ч. 1 статті 380 МК України строк тимчасового ввезення транспортного засобу особистого користування громадянами-нерезидентами більше ніж на тридцять діб.

З цих підстав уповноважений орган Держмитслужби дійшов висновку, що ОСОБА_1 ( ОСОБА_1 ) перевищив установлений ч. 1 ст. 380 МК України строк тимчасового ввезення транспортного засобу особистого користування більше ніж на тридцять діб, і кваліфікував це діяння, як порушення митних правил, передбачене ч. 6 ст. 481 МК України.

-3-

Суддя, розглянувши справу дійшов висновку про доведеність вини ОСОБА_1 ( ОСОБА_1 ) у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 6 ст. 481 МК України за обставин, зазначених у протоколі про порушення митних правил, а закриття провадження у справі вмотивував тим, що на час направлення справи до суду закінчився строк накладення адміністративного стягнення, передбачений ч. 2 ст. 467 МК України.

В апеляційній скарзі ставиться питання про скасування постанови та ухвалення нової - про накладення на ОСОБА_1 ( ОСОБА_1 ) за правопорушення, передбачене ч. 6 ст. 481 МК України, адміністративного стягнення. Виконувач обов`язків начальника Закарпатської митниці Держмитслужби вважає, що строк притягнення до адміністративної відповідальності в цьому випадку слід обраховувати не з часу внесення орієнтування в базу даних автоматизованої системи митного оформлення «Інспектор» і ЄАІС ДФС України Закарпатської митниці від 03. 05. 2017 за № 4035/07-70-63/47, яке є лише способом виявлення і встановлення ознак порушення митних правил, а з часу безпосереднього виявлення порушення митних правил, тобто з 23. 12. 2019. За таких обставин строк притягнення ОСОБА_1 ( ОСОБА_1 ) до адміністративної відповідальності за правопорушення, яке є триваючим і було виявлено 23.12.2019, не сплив.

Апеляційний суд заслухав пояснення представника Закарпатської митниці Зубенка І.І., який підтримав апеляційну скаргу, заперечення проти неї захисника - адвоката Бондарєвої О.С., перевірив матеріали справи, доводи сторін вважає, що апеляційна скарга підлягає до задоволення з таких підстав.

Частиною 1 статті 458 МК України передбачено, що порушення митних правил є адміністративним правопорушенням, яке являє собою протиправні, винні (умисні або з необережності) дії чи бездіяльність, що посягають на встановлений цим Кодексом та іншими актами законодавства України порядок переміщення товарів, транспортних засобів комерційного призначення через митний кордон України, пред`явлення їх органам доходів і зборів для проведення митного контролю та митного оформлення, а також здійснення операцій з товарами, що перебувають під митним контролем або контроль за якими покладено на органи доходів і зборів цим Кодексом чи іншими законами України, і за які цим Кодексом передбачена адміністративна відповідальність.

Згідно з протоколом про порушення митних правил №4656/30500/19 від 23. 12. 2019 ОСОБА_1 (ОСОБА_1) ставиться у провину порушення митних правил, за що передбачена відповідальність частиною 6 статті 481 МК України.

Об`єктивна сторона вказаного правопорушення, відповідно до диспозицією цієї норми закону, серед іншого, полягає у перевищенні строку тимчасового ввезення транспортних засобів особистого користування на митну територію України більше ніж на тридцять діб, а так само втрата цих транспортних засобів, у тому числі їх розкомплектування.

Відповідно до вимог статті 489 МК України при розгляді справи про порушення митних правил суд зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують та/або обтяжують відповідальність, чи є підстави для звільнення особи, що вчинила правопорушення від адміністративної відповідальності, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Вищевказані вимоги закону судом першої інстанції в повній мірі дотримані не були.

Так, доказами у справі про порушення митних правил згідно з статтею 495 МК України є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку

-4-

встановлюються наявність або відсутність порушення митних правил, винність особи у його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Такі дані встановлюються: 1) протоколом про порушення митних правил, протоколами процесуальних дій, додатками до зазначених протоколів; 2) поясненнями свідків; 3) поясненнями особи, яка притягується до відповідальності; 4)висновком експерта; 5) іншими документами (належним чином завіреними їх копіями або витягами з них) та інформацією, у тому числі тими, що перебувають в електронному вигляді, а також товарами - безпосередніми предметами порушення митних правил, товарами із спеціально виготовленими сховищами (тайниками), що використовувалися для приховування безпосередніх предметів порушення митних правил від митного контролю, транспортними засобами, що використовувалися для переміщення безпосередніх предметів порушення митних правил через митний кордон України.

З матеріалів справи вбачається, що 23. 12. 2019 о 19 год. 42 хв. в зону митного контролю пункту пропуску «Вилок» Закарпатської митниці Держмитслужби на смугу руху «зелений коридор» у напрямку «В`їзд» заїхав транспортний засіб марки BMW 530, кузов № НОМЕР_1 , реєстраційний номер Чехії НОМЕР_2 під керуванням громадянина Угорщини ОСОБА_1 ( ОСОБА_1 ), ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Для проходження митного контролю ОСОБА_1 (ОСОБА_1) надав документи: паспорт громадянина Угорщини для в`їзду на територію України НОМЕР_6 від 22. 10. 2014, свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу НОМЕР_3 від 25. 11. 2019, контрольний талон для проходження по смузі руху «зелений коридор».

В ході здійснення митних формальностей з використанням АСМО «Інспектор» відповідно до орієнтування від 03. 05. 2017 № 4035/07-70-63/47, було встановлено не вивезення у встановлений законодавством строк раніше ввезеного громадянином Угорщини ОСОБА_1 ( ОСОБА_1 ), ІНФОРМАЦІЯ_1 транспортного засобу в режимі «тимчасового ввезення до 1 року» для особистого користування.

Згідно інформації центральної бази даних Єдиної автоматизованої інформаційної системи Державної митної служби України, 11. 04. 2016 громадянином Угорщини ОСОБА_1 ( ОСОБА_1 ), було ввезено легковий транспортний засіб марки «HONDA CIVIC» номер кузова НОМЕР_4 , реєстраційний номер Польщі НОМЕР_5 , через митний пост «Тиса» Закарпатської митниці ДФС в режимі «тимчасового ввезення до 1 року» для особистого користування. Відповідно до наявних баз даних ЄАІС Державної митної служби України станом на 23. 12. 2019, вказаний транспортний засіб значиться як не вивезений з митної території України.

Відповідно до ч. 1 ст. 380 МК України передбачено, що тимчасове ввезення громадянами-нерезидентами на митну територію України транспортних засобів особистого користування дозволяється на строк до одного року. Цей строк може бути продовжено митними органами з урахуванням дії обставин непереборної сили та особистих обставин громадян, які ввезли такі транспортні засоби, за умови документального підтвердження цих обставин, але не більш як на 60 днів. Обов`язковою умовою допуску зазначених транспортних засобів до тимчасового ввезення на митну територію України є реєстрація цих транспортних засобів в уповноважених органах іноземних держав, що підтверджується відповідним документом.

Частиною 6 статті 481 МК України, яка набула чинності 22. 08. 2019 відповідно до Закону України № 2612-VIII від 08. 11. 2018 «Про внесення змін до Митного кодексу України та деяких інших законодавчих актів України щодо ввезення транспортних засобів на митну територію України», передбачено відповідальність за перевищення

-5-

строку тимчасового ввезення транспортних засобів особистого користування та транспортних засобів комерційного призначення на митну територію України більше ніж на тридцять діб, а так само втрата цих транспортних засобів, у тому числі їх розкомплектування.

Так, відповідальність за перевищення встановленого строку тимчасового ввезення товарів, у тому числі т/з особистого користування на митну територію України, передбачена ст. 481 МК України.

З моменту набрання чинності ст. 481 МК (в редакції Закону від 13. 03. 2012) містила три частини, кожна з яких визначала окремий склад порушення митних правил, зокрема ч. 3 цієї статті встановлювалась відповідальність за перевищення строку тимчасового ввезення товарів на митну територію України більше ніж на 10 діб. Однак, 22. 08. 2019 набрали чинності зміни до Митного Кодексу України і ст. 481 МК України викладена в новій редакції, частиною шість, якою передбачено відповідальність за перевищення строку тимчасового ввезення транспортних засобів особистого користування на митну територію України більше ніж на 30 діб, а так само втрата цих транспортних засобів, у тому числі їх розкомплектування.

Як вбачається з матеріалів справи, ОСОБА_1 (ОСОБА_1) 11. 04. 2016 ввіз легковий транспортний засіб марки «HONDA CIVIC» номер кузова НОМЕР_4 , реєстраційний номер Польщі НОМЕР_5 , через митний пост «Тиса» Закарпатської митниці ДФС в режимі «тимчасового ввезення до 1 року», надавши при цьому зобов`язання вивезти його у строк, визначений ч. 1 ст. 380 МК України, що підтверджується протоколом № 4656/30500/19 від 23. 12. 2019 (а. с. 1-6).

Строк тимчасового ввезення автомобіля він порушив, оскільки 23. 12. 2019 на митному посту під час проведення митного контролю встановлено, що за межі митної території України даний автомобіль ОСОБА_1 ( ОСОБА_1 ), не вивезено.

Таким чином, ОСОБА_1 ( ОСОБА_1 ) вчинив порушення митних правил, передбачених ч. 6 ст. 481 МК (в ред. Закону України від 08. 11. 2018), оскільки починаючи з 22. 08. 2019 (дати набрання чинності змін до ст. 481 МК), перевищив встановлений ч. 1 ст. 380 МК України річний строк тимчасового ввезення транспортного засобу особистого користування на митну територію України більше ніж на 30 діб.

Винуватість ОСОБА_1 ( ОСОБА_1 ) у вчиненні правопорушення, передбаченого частиною 6 статті 481 МК України підтверджується протоколом про порушення митних правил № 4656/30500/19 від 23. 12. 2019, витягом із електронного журналу обліку транспортних засобів, доповідною запискою державного інспектора відділу № 3 митного посту «Вилок» Закарпатської митниці ДМСУ Буряк Б., іншими матеріалами справи.

Вказані докази є належними та допустимими, оскільки отримані в порядку, передбаченому законом, та прямо чи непрямо підтверджують існування обставин, що підлягають доказуванню, а також інших обставин, які мають значення для справи.

З апеляційної скарги вбачається, що обставини викладені у протоколі про порушення митних правил, доведеність вини та правильність кваліфікації дій ОСОБА_1 ( ОСОБА_1 ) за ч. 6 ст. 481 МК України, ніким з учасників судового провадження фактично не заперечуються.

Разом з тим, доводи апеляційної скарги про помилковість висновку суду щодо закін чення строку накладення на ОСОБА_1 ( ОСОБА_1 ) адміністративного стягнення слід визнати обґрунтованими, з огляду на таке.

Відповідно до частини 1 статті 467 МК України, якщо справи про порушення митних правил відповідно до статті 522 цього Кодексу розглядаються митними органами або судами (суддями), адміністративне стягнення за порушення митних правил може бути накладено не пізніше ніж через шість місяців з дня виявлення правопорушення. Строк накладення адміністративних стягнень у справах про порушення митних правил зупиняється на час розгляду таких справ судом.

-6-

Твердження суду про необхідність обчислення строку накладення адміністративного стягнення з моменту внесення орієнтування, тобто з 03. 05. 2017, коли митному органу стало відомо про не вивезення ОСОБА_1 транспортного засобу на підставі бази даних АСМО «Інспектор» є хибними, а тому апеляційний суд з такими висновками не погоджується з таких підстав.

Як зазначалось вище, ОСОБА_1 (ОСОБА_1) 11. 04. 2016 ввіз легковий транспортний засіб марки «HONDA CIVIC» номер кузова НОМЕР_4 , реєстраційний номер Польщі НОМЕР_5 , через митний пост «Тиса» Закарпатської митниці ДФС в режимі «тимчасового ввезення до 1 року», надавши при цьому зобов`язання вивезти його у строк, визначений ч. 1 ст. 380 МК України.

Враховуючи інформаційні дані центральної бази даних Єдиної автоматизованої інформаційної системи Державної митної служби України, громадянин Угорщини ОСОБА_1 ( ОСОБА_1 ), повинен був вивезти легковий транспортний засіб марки «HONDA CIVIC» номер кузова НОМЕР_4 , реєстраційний номер Польщі НОМЕР_5 , з митної території України в крайній строк до 11. 04. 2017.

Не вивезення ОСОБА_1 ( ОСОБА_1 ) транспортного засобу, що перебуває на митній території України та щодо якого існує обов`язок вивезення за межі митної території є триваючим правопорушенням, оскільки в даному випадку особа перебуває в безперервному стані протиправної бездіяльності через невиконання свого обов`язку.

Оскільки факт порушення строку вивезення транспортного засобу ОСОБА_1 (ОСОБА_1) виявлено 23. 12. 2019 і воно, відповідно до частин 1 статті 467 МК України є триваючим, на момент надходження справи до суду першої інстанції 22. 01. 2020 строки накладення адміністративного стягнення не закінчилися, оскільки такий строк на час розгляду справи судом зупинився.

За таких обставин суд апеляційної інстанції вважає, що висновок суду про закінчення строків давності притягнення ОСОБА_1 ( ОСОБА_1 ) до адміністративної відповідальності, передбачених ч. 1 ст. 467 МК України, не грунтується на вищевказаних вимогах закону, а постанова прийнята судом першої інстанції відносно ОСОБА_1 ( ОСОБА_1 ) в цій частині не може вважатись законною та є такою, що відповідно до ст. ст. 530, 531 МК України та ст. 294 КУпАП, підлягає скасуванню з прийняттям нової постанови про застосування відносно ОСОБА_1 ( ОСОБА_1 ) адміністративного стягнення за ч. 6 ст. 481 МК України з урахуванням вимог Закону України «Про внесення змін до Митного кодексу України щодо тимчасового порядку застосування статей 470 та 481», від 19. 12. 2019 за № 395 - ІХ.

При цьому обираючи вид та міру стягнення ОСОБА_1 ( ОСОБА_1 ) за ч. 6 ст. 481 МК України, суддя апеляційної інстанції приймає до уваги, що Законом України «Про внесення змін до Митного кодексу України щодо тимчасового порядку застосування статей 470 та 481», від 19. 12. 2019, передбачено, що вчинення порушень митних правил, передбачених частинами п`ятою та шостою статті 481 цього Кодексу, виявлених у період з 22 серпня по 31 грудня 2019 року включно, тягне за собою застосування адміністративного стягнення, передбаченого частиною третьою статті 481 МК України.

Санкцією ч. 3 ст. 481 МК України передбачено накладення штрафу в розмірі однієї тисячі неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, тобто 17 000 (сімнадцять тисяч) грн.

Враховуючи обставини та характер вчиненого адміністративного правопорушення, особу правопорушника, апеляційний суд вважає за необхідне застосувати відносно ОСОБА_1 ( ОСОБА_1 ) адміністративне стягнення у виді штрафу в розмірі однієї тисячі неподаткових мінімумів доходів громадян, що відповідно становить - 17 000 (сімнадцять тисяч) грн., передбаченого ч. 3 ст. 481 МК України.

-7-

Відповідно до ст. 40-1 КУпАП та Закону України «Про судовий збір» з ОСОБА_1 ( ОСОБА_1 ) слід також стягнути в користь держави судовий збір у розмірі 454 грн.

Враховуючи викладене, постанова суду першої інстанції щодо закриття провадження у справі підлягає скасуванню з прийняттям нової постанови.

При прийнятті рішення враховуються положення передбаченого нормативно-правовими актами України принципу диспозитивності, відповідно до якого сторони провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених нормативно-правовими актами; ст. 294 КУпАП у частині перегляду судового рішення в межах апеляційної скарги; що суд, за відсутності обґрунтованих клопотань, не вправі самостійно витребовувати докази, викликати будь-яких свідків, тощо; те, що стороною захисту не було надано належних та допустимих доказів, які б підтверджували відсутність вини ОСОБА_1 ( ОСОБА_1 ) у порушенні митних правил, і будь-яких обґрунтованих клопотань із цього приводу, у тому числі про витребування доказів, не заявлялось.

Керуючись ст. ст. 527-530 МК України, ст. 294 КУпАП, апеляційний суд,-

П О С Т А Н О В И В:

апеляційну скаргу в.о. начальника Закарпатської митниці Держмитслужби Івануса В.І. задовольнити.

Постанову судді Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 30. 03. 2020 про закриття провадження в справі щодо ОСОБА_1 ( ОСОБА_1 ) про порушення митних правил, передбачених ч. 6 ст. 481 МК України, - скасувати.

Визнати ОСОБА_1 ( ОСОБА_1 ) винним у порушенні митних правил, передбачених ч. 6 ст. 481 МК України та накласти на нього адміністративне стягнення у виді штрафу в розмірі однієї тисячі неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 17 000 (сімнадцять тисяч) грн.

Стягнути з ОСОБА_1 ( ОСОБА_1 ) судовій збір в розмірі 454 грн. в дохід держави.

Постанова апеляційного суду набирає законної сили негайно й оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Суддя :