П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14.01.2021 року суддя Херсонського міського суду Херсонської області Валігурська Л.В., розглянувши матеріали, які надійшли з Корабельного відділення поліції Херсонського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Херсонській області про адміністративне правопорушення, передбачене

ч. 1 ст. 184 Кодексу України про адміністративні правопорушення (КУпАП) відносно ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки м. Херсон, громадянки України, проживаючої за адресою: АДРЕСА_1 , зареєстрованої за адресою: АДРЕСА_2 , -

в с т а н о в и в:

Відносно ОСОБА_1 складено протокол серії ВАБ №407718 від 17.08.2020 р., відповідно до змісту якого 14.08.2020 р. близько 20:00 години остання ухилилася від виконання батьківських обов`язків по вихованню малолітнього сина ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , який перебуваючи без нагляду розпалив багаття у невстановленому місці, чим порушив правило благоустрою населеного пункту.

Дії ОСОБА_1 згідно протоколу про адміністративне правопорушення кваліфіковано за ч. 1 ст. 184 КУпАП, а саме: ухилення батьків або осіб, які їх замінюють, від виконання передбачених законодавством обов`язків щодо забезпечення необхідних умов життя, навчання та виховання неповнолітніх дітей.

У судовому засіданні ОСОБА_1 свою вину у вчиненому правопорушенні не визнала, пояснила, що змушена була звернутися до поліції, оскільки відносно її сина ОСОБА_2 було вчинено фізичне насильство з боку чотирьох хлопців. Наприкінці грудня 2020 р. їй стало відомо, що відносно неї було складено протокол про адміністративне правопорушення за ознаками ч. 1 ст. 184 КУпАП, з яким вона не погоджується. В обґрунтування заперечень зазначила, що вона жодним чином не ухилялася від виконання своїх батьківських обов`язків. Факт того, що її син, який 14.08.2020 р. знаходився під наглядом своєї бабусі ОСОБА_3 , та нібито палив багаття не підтверджується жодними доказами, а саме: не було проведено огляду місця події, де було б зафіксовано згоріле багаття або сірники, не було опитані свідки події, не встановлено розмір збитків для довкілля від горіння багаття. Крім того, 14.08.2020 р. о 20:00 годині її син знаходився разом із нею і ніяким чином не міг палити сірники. Про те, що він палив багаття їй не було відомо. Також зазначила, що відповідно до вимог ч. 2 ст. 254 КУпАП протокол про адміністративне правопорушення складається не пізніше 24 годин з моменту виявлення особи, яка вчинила правопорушення. Так, вказаний протокол було складено 17.08.2020 р., а події, викладені в ньому мали місце 14.08.2020 р., тобто через три доби.

Так, вина ОСОБА_1 у вчиненні правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 184 КУпАП представниками поліції була обґрунтована наступними дослідженими в судовому засіданні доказами:

- протоколом про адміністративне правопорушення серії ВАБ №407718 від 17.08.2020 р., в якому викладено обставини вчиненого ОСОБА_1 адміністративного правопорушення;

- рапортом від 14.08.2020 р., відповідно до змісту якого 14.08.2020 р. о 20:55 годині від ОСОБА_1 надійшло повідомлення про те, що підлітки побили її сина ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 ;

- завою ОСОБА_1 , в якій вона просить органи поліції прийняти міри відносно підлітків, які 14.08.2020 р. о 16:00 годині по АДРЕСА_3 нанесли її сину ОСОБА_2 удари по голові, про що також зазначено в її письмових поясненнях;

- письмовими поясненнями ОСОБА_2 , в яких зазначено, що 14.08.2020 р. він разом з другом гралися біля будинку АДРЕСА_4 , палили сірники на стадіоні та за гаражами влаштували невелике багаття, після чого до них підійшли хлопці будинку №23 зробили їм зауваження та один з хлопців на ім`я ОСОБА_4 чотири рази вдарив його по потилиці.

Інших доказів матеріали справи про адміністративне правопорушення не містять.

Оцінюючи факти, встановлені особою уповноваженою на складання протоколу, приходжу до наступних висновків.

Відповідно до ч. 1 ст. 7 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом.

Адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність (ч. 1 ст. 9 КУпАП).

Згідно ст. 245 КУпАП завданням провадження в справах про адміністративне правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішенні її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

Відповідно до ст. 280 КУпАП суд при розгляді справи про адміністративне правопорушення повинен з`ясувати чи винна дана особа у вчиненні адміністративного правопорушення, а також всі обставини, які мають значення для правильного вирішення справи.

Так, за ст. 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративне правопорушення, визначених ст. 255 цього Кодексу (ч. 2 ст. 251 КУпАП).

Згідно зі ст. 252 КУпАП орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Так, кваліфікуючою ознакою правопорушення, відповідальність за яке передбачена ч. 1 ст. 184 КУпАП є ухилення батьків або осіб, які їх замінюють, від виконання передбачених законодавством обов`язків щодо забезпечення необхідних умов життя, навчання та виховання неповнолітніх дітей, тобто при складанні протоколу уповноважена особа повинна встановити, від виконання яких саме обов`язків по відношенню до дітей ухиляються батьки.

Проте з досліджених судом матеріалів не вбачається, в чому саме полягає невиконання покладених на ОСОБА_1 обов`язків, визначених ст. 150 Сімейного кодексу України, за порушення вимог якої і може наступати відповідальність за ч. 1 ст. 184 КУпАП.

Також зі змісту вищевказаного протоколу про адміністративне правопорушення вбачається, що було виявлено правопорушення, однак, матеріали справи не містять жодних доказів, які свідчили про допущене ОСОБА_1 порушення. Долучені до матеріалів справи матеріали дають можливість дійти висновку лише про те, що саме відносно неповнолітнього ОСОБА_2 було вчинено протиправні дії.

Таким чином фактично порушення інкриміноване ОСОБА_1 обґрунтовано лише так званим «візуальним спостереженням» інспектора поліції, але таке спостереження працівниками органу Національної поліції може бути доказом у справі лише у тому випадку, коли воно зафіксовано у встановленому законом порядку (Постанова Верховного Суду від 26.04.2018 року у справі №338/1/17). Обґрунтування ж матеріалів справи про адміністративне правопорушення фактично лише протоколом про адміністративне правопорушення, фактично власним спостереженням поліцейського, ставить під сумнів його незацікавленість в результатах розгляду справи.

Також заслуговують на увагу зауваження особи, що притягається до адміністративної відповідальності в частині несвоєчасного складання протоколу, з огляду на таке.

Крім того, протокол, в порушенням вимог ч. 2 ст. 254 КУпАП, згідно якої протокол про адміністративне правопорушення, у разі його оформлення, складається не пізніше двадцяти чотирьох годин з моменту виявлення особи, яка вчинила правопорушення, у двох примірниках, один із яких під розписку вручається особі, яка притягається до адміністративної відповідальності, складено через три дні (17.08.2020 р.) після подій (14.08.2020 р.), встановлених особою уповноваженою на складання протоколу.

Відповідно ж до позиції Верховного Суду від 31.01.2019 р. в справі №760/10803/15-а аналіз правових положень ст. ст. 254, 268 КУпАП дає можливість дійти висновку, що провадження у справі про адміністративне правопорушення розпочинається зі складення у присутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, протоколу про адміністративне правопорушення, і їй вручається копія такого протоколу. Про дату, час та місце розгляду справи про адміністративне правопорушення особа повідомляється не пізніше як за три доби до дати розгляду справи. В процесі розгляду справи особа, яка притягується до адміністративної відповідальності, має право користуватися правами, передбаченими ст. 268 КУпАП. Позбавлення особи можливості реалізувати надані їй права, які передбачені ст. 268КУпАП, на думку суду касаційної інстанції, не має форму незначних процедурних порушень, а є беззаперечною підставою для скасування постанови про накладення адміністративного стягнення.

Наведене свідчить, що протокол про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 складено з порушенням вимог ст. 256 КУпАП, а тому не може вважатись належним доказом з огляду на вимоги ст. 252 КУпАП.

З огляду на викладене, суд враховує таке.

Європейський суд з прав людини (далі ЄСПЛ) поширює стандарти, які встановлює Конвенція для кримінального провадження, на провадження у справах про адміністративні правопорушення. Наприклад, у справах «Лучанінова проти України» (рішення від 09.06.2011 р., заява №16347/02, «Малофєєва проти Росії» («Malofeyeva v. Russia», заява №36673/04, «Карелін проти Росії» («Karelin v. Russia», заява №926/08, рішення від 20.09.2016 р.). При цьому Європейський суд робить висновок, що суд не має права самостійно редагувати фабулу правопорушення, відображену в протоколі, або відшукувати докази на користь обвинувачення, яка, по суті, становить виклад обвинувачення у вчиненні певного правопорушення, винуватість у вчиненні якого певною особою має доводитися в суді. Також суд не має права самостійно відшукувати докази винуватості особи у вчиненні правопорушення, адже діючи таким чином неминуче перебиратиме на себе функції обвинувача, позбавляючись статусу незалежного органу правосуддя, що є порушенням ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

За таких обставин, з урахуванням загального принципу про те, що всі сумніви щодо доведеності вини особи у вчиненні правопорушення необхідно тлумачити на її користь (ст. 62 Конституції України), суд приходить до висновку, що обставини, викладені в протоколі про адміністративне правопорушення не знайшли своє підтвердження під час судового розгляду, а тому в діях ОСОБА_1 відсутній склад адміністративного правопорушення, передбачений ч. 1 ст. 184 КУпАП, що на підставі п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП України має своїм наслідком закриття провадження, оскільки провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за відсутність події і складу адміністративного правопорушення.

Керуючись ст. ст. 23, 184, 247, 250-252, 254, 256, 280, 283, 284 КУпАП, -

п о с т а н о в и в:

Провадження у справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за ч. 1 ст. 184 КУпАП закрити у зв`язку з відсутністю в її діях події і складу адміністративного правопорушення.

Постанова у справі про адміністративне правопорушення може бути оскаржена до Херсонського апеляційного суду через Херсонський міський суд Херсонської області особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником протягом 10 (десяти) днів з дня винесення постанови.

У разі пропуску зазначеного строку з поважних причин цей строк за заявою особи, щодо якої винесено постанову, може бути поновлено органом (посадовою особою), правомочним розглядати скаргу.

Суддя: Л.В. Валігурська