Коростенський міськрайонний суд Житомирської області
Справа № 279/6362/20
Провадження № 3/279/115/21
ПОСТАНОВА

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"14" січня 2021 р.

Суддя Коростенського міськрайонного суду Житомирської області Шульга О.М., розглянувши справу, яка надійшла з Коростенського ВП ГУНП в Житомирській області про притягнення до адміністративної відповідальності:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки м.Коростеня Житомирської області, громадянки України, проживаючої за адресою: АДРЕСА_1 , працюючої продавцем магазину «Крамничка», який розташований по вул.Грушевського, 15-а, в м.Коростені, паспортні дані та дані РНОКПП в справі відсутні,

за ст. 44-3 ч.1 Кодексу України про адміністративні правопорушення, -

В С Т А Н О В И В :

29.12.2020 року до Коростенського міськрайонного суду Житомирської області надійшла справа про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за ст. 44-3 ч.1 КУпАП.

Зі змісту протоколу слідує, що ОСОБА_1 , 22.12.2020 року о 14 годині 10 хвилин, перебувала за місцем роботи в магазині «Крамничка», за адресою: м.Коростень, вул.Грушевського, 15-а, де працює продавцем, без засобів індивідуального захисту, а саме без маски, що закриває ніс та рот, чим порушила карантинні заходи встановлені КМУ щодо карантинних заходів, встановлених на території України постановою №691 від 22.07.2020 року зі змінами від 09.12.220 року.

З пояснень ОСОБА_1 слідує, що вона працює в магазині "Крамничка", в якому 22.12.2020 року знаходилась без засобів індивідуального захисту, а саме без маски, що закриває ніс та рот, оскільки на момент перевірки обідала, тому не встигла її одягнути.

Адміністративна відповідальність за ст.44-3 ч.1 КУпАП наступає за порушення правил щодо карантину людей, санітарно-гігієнічних, санітарно-протиепідемічних правил і норм, передбачених Законом України "Про захист населення від інфекційних хвороб", іншими актами законодавства, а також рішень органів місцевого самоврядування з питань боротьби з інфекційними хворобами.

Отже, вказана норма закону є бланкетною, тому серед ознак, які мають бути відображені при викладенні суті адміністративного правопорушення, обов`язковим є наведення конкретного нормативно-правового акту, яким встановлюються відповідні правила та яких така особа, яка притягається до адміністративної відповідальності не дотрималася, порушивши тим самим законодавчі приписи.

Відсилка на порушений нормативний акт, без зазначення, яка саме стаття, її частина або пункти були порушені, не є належним виконанням вимог щодо змісту протоколу, визначеного ст.256 КУпАП.

Відповідно до вимог ст. 280 КУпАП, орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

До протоколу додано пояснення ОСОБА_2 та рапорт ДОП Коростенського ВП ГУНП в Житомирської області Ратанової М. на адресу начальника вказаного відділу поліці, який не містить будь-яких даних про його реєстрацію. Крім того, даний рапорт не може бути належним, достатнім та допустимим доказом вчинення адміністративного правопорушення, оскільки поліцейський є зацікавленою особою, про що зазначив ВС у постанові від 20.05.2020 року у справі №524/5741/16.

Інші докази особою, яка скерувала справу до суду не подано.

Згідно ст. 256 КУпАП, у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються: дата і місце його складення, посада, прізвище, ім`я, по батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності (у разі її виявлення); місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих, якщо вони є; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості, необхідні для вирішення справи. Якщо правопорушенням заподіяно матеріальну шкоду, про це також зазначається в протоколі.

При цьому, суть адміністративного правопорушення повинна точно відповідати ознакам складу адміністративного правопорушення, зазначеним у статті КпАП України або нормах інших нормативно-правових актах, якими передбачена відповідальність за вчинення чітко визначених протиправних дій.

Згідно положень КУпАП України розгляд справи про адміністративне правопорушення проводиться лише в межах обставин, викладених у протоколі про адміністративне правопорушення, при цьому суд не наділений повноваженнями самостійно змінювати фактичні обставини, викладені у протоколі про адміністративне правопорушення.

Європейський суд з прав людини у рішеннях по справах «Малофєєва проти Росії» (Malofeyeva v. Russia, рішення від 30 травня 2013 року, заява №36673/04) та «Карелін проти Росії» (Karelin v. Russia заява №926/08, рішення від 20 вересня 2016 року) зазначив, що у випадку, коли викладена в протоколі фабула адміністративного правопорушення не відображає всіх істотних ознак складу правопорушення, суд не має права самостійно редагувати її, а так само не може відшукувати докази на користь обвинувачення, оскільки це становитиме порушення права на захист (особа не може належним чином підготуватися до захисту) та принципу рівності сторін процесу (оскільки особа має захищатися від обвинувачення, яке підтримується не стороною обвинувачення, а фактично судом).

Аналіз змісту протоколу, як вже зазначалось вище, вказує не невідповідність наведеної норми Закону.

Інформація про свідків, інші відомості, які необхідні для вирішення справи відсутні.

Частиною 2 статті 251 КУпАП передбачено, що обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу.

Згідно ст. 55 ГК України суб`єктами господарювання визнаються учасники господарських відносин, які здійснюють господарську діяльність, реалізуючи господарську компетенцію (сукупність господарських прав та обов`язків), мають відокремлене майно і несуть відповідальність за своїми зобов`язаннями в межах цього майна, крім випадків, передбачених законодавством. Суб`єктами господарювання є: господарські організації - юридичні особи, створені відповідно до Цивільного кодексу України, державні, комунальні та інші підприємства, створені відповідно до цього Кодексу, а також інші юридичні особи, які здійснюють господарську діяльність та зареєстровані в установленому законом порядку; громадяни України, іноземці та особи без громадянства, які здійснюють господарську діяльність та зареєстровані відповідно до закону як підприємці».

Матеріали справи не містять доказів, які б свідчили, що ОСОБА_1 є фізичною особою-підприємцем або безпосереднім суб`єктом господарювання, що здійснює відповідну діяльність.

Саме до суб`єктів господарювання, визначення яких наведено вище, висуваються вимоги щодо допуску до роботи найманих працівників за умови наявності у них вдягнених засобів індивідуального захисту: зокрема респіратора або захисної маски , одноразових рукавичок.

Отже, беручи до уваги, що ОСОБА_1 є лише працівником, а не безпосереднім суб`єктом, що здійснював згадану в протоколі діяльність, тому вона не може бути суб`єктом правопорушення, передбаченого ст. 44-3 ч.1 КУпАП.

Недотримання відповідного доказового забезпечення, що передбачає такий рівень доказування, який не залишає жодних розумних сумнівів щодо доведеності вини особи, яка притягається до адміністративної відповідальності та щодо наявності в її діях складу адміністративного правопорушення або і самої події, є підставою для закриття провадження у справі.

Згідно зі ст. 7 КпАП України ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності. Застосування уповноваженими на те органами і посадовими особами заходів адміністративного впливу провадиться у межах їх компетенції, у точній відповідності з законом. Додержання вимог закону при застосуванні заходів впливу за адміністративні правопорушення забезпечується систематичним контролем з боку вищестоящих органів і посадових осіб, правом оскарження, іншими встановленими законом способами.

Вивчивши наведені у справі обставини та надані докази суддя дійшов висновку про відсутність в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 44-3 ч.1 КУпАП та необхідність закриття провадження у справі на підставі п.1 ч.1 ст.247 КУпАП.

Керуючись ст.ст. 44-3 ч.1, 221, 247, 284, 289, 294 КУпАП, -

П О С Т А Н О В И В :

Провадження у справі про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за ст.44-3 ч.1 КУпАП закрити за відсутності складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена в апеляційному порядку через Коростенський міськрайонний суд Житомирської області протягом десяти днів з дня винесення постанови.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Суддя: Шульга О.М.