Провадження № 3/522/1221/21
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

13 січня 2021 року суддя Приморського районного суду м. Одеси Єршова Л.С., розглянувши матеріали, направлені з Приморського ВП в м. Одесі ГУНП в Одеській області про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , мешкає за адресою: АДРЕСА_1 ,

за ст. 173 Кодексу України про адміністративні правопорушення,

ВСТАНОВИВ:

Згідно протоколу про адміністративне правопорушення серії ВАБ 082788 від 17.11.2020 року, ОСОБА_1 18.10.2020 року на АДРЕСА_2 ображала нецензурною лайкою дитину ОСОБА_2 , чим порушила громадський порядок, за що передбачена адміністративна відповідальність ст. 173 КУпАП.

У судовому засіданні ОСОБА_1 вину не визнала та пояснила, що 18.10.2020 року нею в інтересах її дитини ОСОБА_3 ІНФОРМАЦІЯ_2 , було подано заяву (про нанесення тілесних ушкоджень її дитині) до Приморського ВП ГУНП в Одеській області та зареєстровано ЖЄО за № 51362. Під час неодноразових звернень щодо стану розгляду заяви виявилось, що відносно неї складено протокол про адміністративне правопорушення за ст. 173 КУпАП. Зазначила, що в протоколі зазначені недостовірні відомості, оскільки вона жодним чином не ображала нецензурною лайкою дитину і тим більше не порушувала громадський порядок та нічого подібного не вчиняла. Зазанчила, що була в розпачі після того, як ОСОБА_2 вдарив її сина, чим наніс йому тілесних пошкоджень. Крім того заперечила те, що ображала нецензурною лайкою. Вона була дуже налякана тим, що її сина вдарили, не знала що робити та запитала у ОСОБА_4 номер його батька ОСОБА_5 , оскільки розуміла, що ОСОБА_6 є неповнолітнім. Після того, як ОСОБА_6 дав номер телефону батька вона пішла до нього та зателефонувала його батьку та в розмові не було від неї жодного слова нецензурної лайки. Під час телефонної розмови вона представилась та повідомила, що його син наніс тілесні пошкодження її сину, на що той відповів, що це її син вдарив його сина, на що вона зазначила, що у її сина набрякло обличчя, на що той відповів щоб вона зетелефонувала йому наступного дня, після чого вона пішла додому та вже вдома викликала поліцію. Після телефонної розмови, яка відбулась біля місця проживання ОСОБА_7 , його батька вона жодного разу не бачила та не спілкувалась. На підставі викладеного просила закрити провадження у справі про адміністративне правопорушення відносно неї за відсутністю події та складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП.

Суд дослідив матеріали справи, вважає, що провадження у справі підлягає закриттю на підставі п.1 ч.1 ст.247 КУпАП, у зв`язку з відсутністю в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, з наступних підстав.

Відповідно до вимог ст. 254 КУпАП, завданням провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом.

Згідно ч.2 ст.7 КУпАП, провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

Статтею 173 КУпАП передбачена відповідальність за дрібне хуліганство, тобто нецензурну лайку в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Тобто, об`єктом даного адміністративного проступку є суспільні відносини у сфері охорони громадського порядку.

Громадський порядок це обумовлена потребами суспільства система врегульованих правовими та іншими соціальними нормами система відносин, що складаються у громадських місцях в процесі спілкування людей, і яка має на меті забезпечення спокійної обстановки суспільного життя, нормальних умов для праці і відпочинку людей, для діяльності державних органів, а тож підприємств, установ та організацій.

Об`єктивна сторона правопорушення виражається у нецензурній лайці в громадських місцях, образливому чіплянні до громадян та інших подібних діях, що порушують громадський порядок і спокій громадян. Обов`язковою ознакою об`єктивної сторони вказаного правопорушення є місце його вчинення, а саме громадське місце.

Суб`єктивна сторона правопорушення характеризується наявністю вини у формі прямого або непрямого умислу. Особа усвідомлює, що її дії протиправні, вона передбачає, що в результаті їх здійснення будуть порушені громадський порядок і прагне цього. Елементом суб`єктивної сторони дрібного хуліганства, є також мотив задоволення індивідуальних потреб самоствердження шляхом ігнорування гідності інших людей.

Згідно протоколу про адміністративне правопорушення, складеного відносно ОСОБА_1 18.10.2020 року на АДРЕСА_2 ображала нецензурною лайкою дитину ОСОБА_2 , чим порушила громадський порядок.

За змістом статті 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються, у тому числі протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі або в режимі фотозйомки (відеозапису), які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху та паркування транспортних засобів, актом огляду та тимчасового затримання транспортного засобу, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами. При цьому, обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу.

Дослідженням долучених до матеріалів провадження письмових доказів, зокрема пояснень ОСОБА_1 18.10.2020 року, яка зазначила, що словами нецензурної лайки не висловлювалась до неповнолітнього ОСОБА_2 , усвідомивши, що він неповнолітній та намагалась одразу вияснити конфлікт з його батьком.

З копії пояснень ОСОБА_5 від 10.11.2020 року, встановлено, що у його сина та сина ОСОБА_1 відбувся конфлікт, в ході якого його почалась бійка.

Таким чином встановлено, що через образливі дії ОСОБА_2 до сина ОСОБА_1 , які викликали у ОСОБА_1 неприємні емоції, виник конфлікт, який був спровокований через бійку неповнолітніх, у зв`язку з чим суд дійшов висновку, що мав місце обопільний конфлікт.

Таким чином, суб`єктивна сторона правопорушення відсутня, оскільки відсутній умисел на порушення громадського порядку, оскільки ОСОБА_1 одразу після отримання її сином тілесних ушкоджень, намагалась припинити бійку та одразу зателефонувала батькові ОСОБА_4 , - ОСОБА_5 .

Крім того в матеріалах справи відсутні інші докази, зокрема покази свідків, які б підтверджували скоєння ОСОБА_1 вказаного адміністративного правопорушення.

Таким чином, обставини викладені у протоколі, не знайшли свого підтвердження в судовому засіданні, у зв`язку з чим суд приходить до висновку про відсутність в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП.

Вирішуючи питання щодо належності, допустимості та достатності доказів на підтвердження факту скоєння ОСОБА_1 адміністративного правопорушення, передбаченого 173 КУпАП, суд має бути неупередженим і безстороннім і не вправі самостійно змінювати на шкоду особі формулювання правопорушення, викладене у фабулі протоколу про адміністративне правопорушення. Відповідне формулювання слід вважати по суті викладенням обвинувачення у вчинення адміністративного правопорушення, винуватість у скоєнні якого має бути доведено перед судом. Суд також не має права самостійно вишукувати докази винуватості особи у вчиненні правопорушення, оскільки, таким чином перебиратиме на себе функції обвинувача, що є порушенням ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Стаття 62 Конституції України визначає, що вина особи, яка притягується до відповідальності, має бути доведена належним чином, а не ґрунтуватися на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Аналогічного роду положення закріплено і в Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, які зводяться до того, що кожен вважається невинуватим доти, доки його вину не буде доведено в законному порядку.

Відповідно до п.1 ч.1 ст.247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю у разі відсутності складу адміністративного правопорушення.

За таких обставин, суд приходить до однозначного висновку що в діях ОСОБА_1 відсутній склад адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП, у зв`язку із чим ОСОБА_1 не підлягає адміністративній відповідальності за ст.173 КУпАП і, відповідно до вимог п.1 ч.1 ст.247 КпАП України провадження по справі про адміністративне правопорушення підлягає закриттю у зв`язку з відсутністю в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КпАП України.

Керуючись ст. ст. 221, 247, 280, 283, 284 КУпАП, суд -

ПОСТАНОВИВ:

Провадження у справі про адміністративне правопорушення про притягнення до адміністративної відповідальності за ст. 173 КУпАП ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , мешкає за адресою: АДРЕСА_1 , закрити на підставі п.1 ч.1 ст.247 КУпАП у зв`язку з відсутністю в її діях складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП.

Постанова по справі про адміністративне правопорушення може бути оскаржена протягом десяти днів з дня винесення постанови шляхом подання апеляційної скарги до Одеського апеляційного суду.

Суддя Л. С. Єршова

13.01.2021