Справа № 496/3019/21
Провадження № 3/496/1886/21
ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
26 серпня 2021 року Біляївський районний суд Одеської області у складі головуючого судді Галич О.П., за участю: секретаря Ткаченко В.М., прокурора Богатиря В.К. розглянувши у в залі суду міста Біляївка матеріали, які надійшли з Одеської спеціалізованої прокуратури у військовій та оборонній сфері, про притягнення до адміністративної відповідальності:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , перебуває на посаді заступника командира батальйону зв`язку з морально-психологічного забезпечення військової частини НОМЕР_1 ,

за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 172-15 КУпАП,-

В С Т А Н О В И В:

До Біляївського районного суду Одеської області надійшов протокол від 29.06.2021 року, зі змісту якого вбачається, що капітан 3 рангу ОСОБА_1 , будучи військовою службовою особою, проходячи військову службу за контрактом на посаді заступника командира батальйону зв`язку з морально-психологічного забезпечення військової частини НОМЕР_1 , що дислокується в АДРЕСА_2 , діючи протиправно, всупереч інтересам служби, в порушення ст. ст. 9,11,16,107 Статуту внутрішньої служби Збройних Сил України та п. 3.5 наказу Генерального штабу Збройних Сил України від 29 квітня 2017 року № 153 «Про затвердження Інструкції з оцінювання морально-психологічного стану особового складу Збройних Сил України», належним чином не організував та не контролював проведення заходів морально-психологічного забезпечення, належним чином не проводив роботу щодо вивчення достовірних даних морального психологічного стану особливого складу, що посприяло факту самогубства 30.05.2021 року військовослужбовцем військової частини НОМЕР_1 та створило реальні передумови для підриву морально-психологічного стану особливого складу військової частини НОМЕР_1 , тобто правопорушення передбачене ч. 2 ст. 172-15 Кодексу України про адміністративні правопорушення.

У судовому засіданні ОСОБА_1 вину у скоєному правопорушенні не визнав, йому були роз`ясненні права, передбачені ст. 63 Конституції України, ст. 268 КпАП України. Пояснив, що сумлінно виконує і виконував свої обов`язки та після повернення військослужбовця з відпустки, провів з ним розмову та встановив, що той перебуває у доброму настрої і жодних намір, думок про самогубство не виявляв.

У судовому засіданні захисником Ксьондз А.В., яка діє в інтересах ОСОБА_1 , були наданні письмові пояснення, в яких зазначається, що зміст протоколу не відповідає вимогам ст. 256 КУпАП, а саме протокол не містить інформації у яких саме діях виражається об`єктивна сторона правопорушення, яке інкримінується ОСОБА_1 . Як зазначалося капітаном 3 рангу ОСОБА_1 у поясненнях від 29.06.2021р. заходи морально-психологічного стану (далі - МПС) особового складу складаються у батальйоні зв`язку військової частини НОМЕР_1 з: -вивчення МПС особового складу, яке проводиться відповідно до Інструкції оцінки МПС особового складу Збройних Сил України, затвердженої наказом Генерального штабу Збройних Сил України (далі - ГШ ЗСУ) від 29.04.2017 № 153 та первинного психологічного вивчення за допомогою психодіагностичної автоматизованої системи (СПД-Лідер); роботи щодо попередження суїцидальних проявів в батальйоні, що здійснюється шляхом психологічного діагностування особового складу за планами динамічного та психологічного вивчення, що складаються згідно доручення начальника ПП ЗСУ № 24/54/С від 08.10.2020, розпоряджень вищих штабів, особистого простеження, індивідуальних бесід та планових занять з соціально-психологічного супроводження та профілактики самогубства. Відповідно до п. 3.11, 3.12, 3.13, 3.18 Інструкції оцінки МПС особового складу Збройних Сил України, затвердженої наказом ГШ ЗСУ від 29.04.2017 № 153, «Вивчення МПС особового складу здійснюється як індивідуально (окремого військовослужбовця), так і групи (особового складу підрозділу, військової частини) за визначеними компонентами. Основними методами оцінювання МПС особового складу є: метод експертної оцінки (експертиза); експрес-опитування. Проміжні методи оцінювання: спостереження за діяльністю і поведінкою особового складу військової частини (підрозділу) в процесі службової (навчальної, навчально-бойової),бойової діяльності та в різних ситуаціях (умовах обстановки) виконання завдань за призначенням; психологічне діагностування: збір і аналіз незалежних характеристик, анкетування, тестування різних категорій особового складу, соціометрія та упорядкування соціограм тощо. Експертна оцінка (експертиза) та експрес-опитування особового складу щодо визначення МПС проводиться із застосуванням єдиної анкети (опитувальника) за формою, викладеною у додатку 2 до цієї Інструкції». Так на виконання вищезазначеної інструкції ОСОБА_1 було організовано проведення наступні заходи МПЗ: 1.Проведено оцінку морально-психологічного стану особового складу батальйону зв`язку військової частини НОМЕР_1 , за січень 2021 р., за лютий 2021р., за березень 2021 р., за квітнень 2021 р., за травень 2021 р. за червень 2021 р., за липень 2021 р., результати якої показували, що особовий склад батальйону зв`язку військової частини НОМЕР_1 здатний виконувати завдання за призначенням. Слід звернути увагу, що Інструкцією оцінки МПС особового складу Збройних Сил України, затвердженої наказом ГШ ЗСУ від 29.04.2017 № 153, затверджена форма опитувальника для експертної оцінки та експрес- опитування особового складу щодо визначення морально-психологічного стану. Сама форма опитувальника передбачає, що опитування проводиться анонімно, копія опитувальника додається. 2. Проведені заняття з особовим складом батальйону військової частини НОМЕР_1 на тему «Соціально-психологічне супроводження військової служби в бойових умовах, профілактика самогубства», які проводилися 27.05.2021.р., 29.04.2021р., 25.03.2021 р., 11.02.2021 р., 20.01.2021 р. 3. Проведені заняття з офіцерами, старшинами батальйону зв`язку військової частини НОМЕР_1 на тему «Методика виховної роботи щодо зміцнення морально-психологічного стану , основи конфліктології та управління соціально-психологічними процесам у військових колективах», які проведені 07.05.2021р. та 05.02.2021 р. 4.Проведенні заняття з особовим складом батальйону зв`язку військової частини НОМЕР_1 на тему: «Життя людини - найвища цінність», яке проведено 15.02.2021 р. 5. Проведенні заняття з особовим складом батальйону зв`язку військової частини НОМЕР_1 на тему:«Роз`яснення положень Кримінального кодексу України, щодо відповідності за перевищення влади із застосування насильства до підлеглих, доведення до самогубства. Правові основи статутних взаємовідносин між військовослужбовцями. Доведення та роз`яснення сто. 406, 424, 426 Кримінального кодексу України» проведене 29.01.2021 р. 6. Безпосередньо з матросом строкової служби, батальйону зв`язку ОСОБА_2 психологом військової частини НОМЕР_1 були проведені тестувань (анкетувань, опитувань) проведеними за наступними методиками: - вересень 2020 р. - методика виявлення схильності до неадекватної поведінки (СДНП) розроблена ОСОБА_3 ; - листопад 2020 р. - аналіз невротичних проявів та виявлення основних синдромів невротичних станів «Клінічний опитувальний для виявлення та оцінки невротичних станів «( ОСОБА_4 , ОСОБА_5 ); - січень 2021 р. - виявлення самовільного залишення частини (методика СЗЧ-1); - січень 2021 р. - анкета виявлення наявності особистих проблем у сім`ї соціально-побутових та матеріальних проблем, у тому числі кредитних зобов`язань;- 20-27 січня 2021 р. - виявлення військовослужбовців схильних до суїцидальної поведінки методика «Визначення схильності до суїцидальної поведінки (М. Горська); - СР-45; -лютий 2021 р. - діагностика оперативної оцінки самопочуття, активності та настрою (методика САН);- лютий 2021 р. - вимірювання рівня невротизації «Методика діагностики рівня невротизації Л.І. Васермана»; - травень 2021 р. - методика виявлення схильності до неадекватної поведінки (СДНП» розроблена ОСОБА_3 ; - травень 2021 р. - виявлення проблеми самовільного залишення частини (методика СЗЧ-1). За зазначеними заходами матрос строкової служби, батальйону зв`язку ОСОБА_2 не проявляв схильності до скоєння самогубства та його стан дозволяв йому виконувати обов`язки військовослужбовця. 7. Також у період з 06.08.2020 р. по 27.05.2021 р. з матросом строкової служби, батальйону зв`язку ОСОБА_2 проводились індивідуальні заняття, що може бути підтверджено Викопіювання з Журналу (книги) обліку індивідуально виховної роботи». 8. 01.09.2020 р.. комісією ВЧ НОМЕР_1 на підставі дослідження особистих якостей військовослужбовця матроса ОСОБА_2 було допущено до несення служби зі зброєю, про що складено акт допуску до несення служби зі зброєю ВЧ НОМЕР_1 . Враховуючи, що відомості про морально-психологічний стан особового складу військових формувань або ефективність морально- з психологічного забезпечення підготовки чи застосування військ(сил), які дають змогу встановити їй боєздатність у цілому відноситься до таємної інформації надати докази проведення такої роботи ОСОБА_1 не може. Для збирання зазначених доказів адвокатом Ксьондз А.В. було направлено Командиру ВЧ НОМЕР_1 ОСОБА_6 адвокатський запит від 12.08.2021 р. вих. № 02-08/21. Після одержання відповіді зазначені докази будуть негайно надані суду. Таким чином, ОСОБА_1 була організована та контролювалась робота щодо вивчення морально-психологічного стану особового складу батальйону зв`язку військової частини НОМЕР_1 та здійснювались профілактичні заходи попередження суїцидальних проявів в батальйоні. Відсутні будь-які докази, які доводять факт вчинення ОСОБА_1 правопорушення передбаченого ч. 2 ст. 172-15 КУпАП. Навпаки справа містить докази сумлінного виконання військовослужбовцями ВЧ НОМЕР_1 своїх посадових обов`язків, так наказом командира ВЧ НОМЕР_1 від 18.06.2021 р. № 66 засвідчено, що: «В період з 18 по 27 травня 2021 р. матрос строкової служби ОСОБА_7 перебував в основній відпустці в м. Тальне Черкаської області. По прибуттю з відпустки пройшов медичний огляд, діагноз - здоровий. Також з матросом строкової служби ОСОБА_7 було проведено бесіди заступником командира батальйону зв`язку з морально-психологічного забезпечення капітаном 3 рангу ОСОБА_8 та командиром радіо взводу батальйону зв`язку лейтенантом ОСОБА_9 . За результатами бесід морально-психологічний стан після повернення з відпуски задовільний. 29.05.2021р. матрос строкової служби ОСОБА_7 , згідно графіку чергових батальйону за травень 2021 року, заступив черговим батальйону (першого поверху казарми) та разом з ним днювальним батальйону - матрос ОСОБА_10 та матрос ОСОБА_11 . Відповідно до запису в книзі інструктажу добового наряду батальйону зв`язку 29.05.2021 р. було проведено інструктаж. Перед заступанням пройшов медичний огляд, скарг не виявляв.» Факт сумлінного виконання ОСОБА_8 своїх посадових обов`язків також підтверджуються службовою характеристикою. З протоколу та Наказу Командира ВЧ НОМЕР_1 від 18.06.2021 р. № 66 вбачається, що єдиною підставою для притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності виступає лише сам факт наявності відповідальності за МПС, так п. 3.5 наказу ГШ ЗСУ від 28.04.2017 р. № 153 «Про затвердження Інструкції з оцінювання МПС особового складу ЗСУ», передбачено, що за повноту та достовірність даних щодо МПС особового складу, збір, систематизацію, аналіз та узагальнення відповідних даних безпосередньо відповідають заступника командирів (начальників з МПЗ». Проте наявність у зазначеній Інструкції визначеної особи, яка відповідає за стан МПЗ особового склад не робить таку особу винною у вчиненні адміністративного правопорушення. Жоден документ у справі не дає підстав вважати, що ОСОБА_8 було допущено порушення п. 3.5 зазначеної Інструкції. З огляду на вищенаведене ОСОБА_8 не було допущено адміністративне правопорушення, а тому відсутні підбави для притягнення його до адміністративної відповідальності. Керуючись ст. ст. 268, 271, 280, 284 КУпАП, просить винести постанову, якою закрити провадження за протоколом про вчинення військового адміністративного правопорушення за ч. 2 ст. 172- 15 КУпАП від 29.06.2020 року відносно ОСОБА_1 .

Прокурор у судовому засіданні пояснив, що у діях ОСОБА_1 наявний склад адміністративного правопорушення. Але яким чином він повинен був виявити намір війсоькслужбовця вчинити самогубство, суду не пояснив.

За наведених обставин, оскільки суд надає перевагу доказам, які безпосередньо досліджені в судовому засіданні, суд вважає, що справа підлягає закриттю у зв`язку з відсутністю складу адміністративного правопорушення в діях ОСОБА_1 , виходячи з наступного.

Статтею 7 КУпАП встановлено, що ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом.

Згідно положень ст. 9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Тобто, законною підставою для накладення на конкретну особу адміністративного стягнення є достатні дані про вчинення цією особою правопорушення, за яке і накладається дане стягнення.

Відповідно до ст. 280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Згідно статті 11 КУпАП адміністративне правопорушення визнається вчиненим з необережності, коли особа, яка його вчинила, передбачала можливість настання шкідливих наслідків своєї дії чи бездіяльності, але легковажно розраховувала на їх відвернення або не передбачала можливості настання таких наслідків, хоч повинна була і могла їх передбачити.

ОСОБА_1 інкримінується вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 2 ст.172-15 КУпАП.

Частиною 2 статті 172-15 КУпАП передбачено відповідальність за діяння, передбачене частиною першою цієї статті, вчинене в умовах особливого періоду.

Тобто, підставою для притягнення особи до відповідальності за вчинення адміністративного правопорушення є наявність об`єктивних і суб`єктивних ознак: об`єкта, об`єктивної сторони, суб`єкта та суб`єктивної сторони.

Диспозиція статті 172-15 КУпАП є загальною, передбачає відповідальність за недбале ставлення військової службової особи до військової служби, та не містить конкретизації бездіяльності відповідних військових службових осіб. При цьому основним об`єктом посягання є правовідносини безпосередньо військової служби.

Аналіз даної правової норми КУпАП дозволяє дійти висновку, що адміністративна відповідальність передбачена для спеціального суб`єкта - для службових осіб, військовослужбовців, які перебувають на військовій службі, та у своїй діяльності мають керуватися Статутами Збройних Сил України, а також відповідними посібниками, порадниками, положеннями, посадовими інструкціями, або прямо визначені законами та підзаконними актами.

Суд зауважує, що для наявності у діях особи складу адміністративного правопорушення за ч.2 ст.172-15 КУпАП доведенню підлягає той факт, що посадовою (службовою) особою вчинено недбалість під час виконання військової служби, в умовах особливого періоду.

Відповідно до наведених вище вимог закону, при розгляді справи про адміністративне правопорушення, передбачене ч. 2 ст.172-15 КУпАП, орган, який розглядає справу, повинен встановити, в чому конкретно проявилося недбале ставлення до військової служби з боку ОСОБА_1 .

Суб`єктивна сторона правопорушення, передбаченого ч.2 ст.172-15 КУпАП передбачає умисел у виді недбалості, який, зокрема, може проявлятися у виді недбалого ставлення до наслідків своєї бездіяльності, не виконання певних функцій.

Умисною є форма вини, яка характеризується тим, що особа усвідомлює суспільну небезпечність свого діяння, передбачає можливість настання негативних наслідків та бажає настання таких наслідків (прямий умисел), або байдуже ставився до їх настання чи свідомо допускав їх настання (непрямий умисел).

Необережна форма вини характеризується тим, що особа не усвідомлює суспільну небезпечність свого діяння, не передбачає можливість настання негативних наслідків, хоча могла і повинна була усвідомлювати та передбачати - недбалість, або коли особа усвідомлює суспільну небезпечність свого діяння, передбачає можливість настання негативних наслідків, але легковажно розраховує на ненастання таких наслідків - самовпевненість.

Таким чином, для притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч.2 ст.172-15 КУпАП, за викладених службовою особою фактичних обставин вчиненого адміністративного правопорушення, необхідно здобути докази того, що ОСОБА_1 передбачав можливість настання негативних наслідків та бажав настання таких наслідків (прямий умисел), або байдуже ставився до їх настання чи свідомо допускав їх настання.

Під час розгляду справи ОСОБА_1 зазначив, що виконував всі обов`язки що визначенні статутом, а саме: брати участь у розробленні плану бойової підготовки батальйону зв`язку; забезпечувати виконання рішень командира батальйону з питань морально-психологічного забезпечення, подавати допомогу командирам рот та їх заступникам з морально-психологічного забезпечення у поліпшенні морально-психологічного стану особового складу; проводити роботу, спрямовану на виховання у військовослужбовців батальйону відданості Українському народові, формування у особового складу високих морально-психологічних якостей громадянина - патріота України, готовності до свідомого виконання Конституції України і законів України, вимог Військової присяги, військових статутів Збройних Сил України, інших нормативно-правових актів і наказів командирів (начальників); виховувати особовий склад батальйону в дусі свідомого ставлення до виконання військового обов`язку, вірності Військовій присязі, ОСОБА_12 , традиціям дружби і військового товариства, любові до своєї військової частини, постійної пильності і бойової готовності; проводити роботу, спрямовану на якісне виконання завдань бойової підготовки, бойових завдань, підвищення боєздатності батальйону, зміцнення єдиноначальності, поліпшення морального стану особового складу; вживати конкретних заходів для зміцнення військової дисципліни та правопорядку, профілактики правопорушень серед особового складу, згуртування військових колективів; знати ділові та морально-психологічні якості кожного військовослужбовця офіцерського, сержантського (старшинського) складу батальйону зв`язку; брати участь у роботі з кадрами, їх атестуванні; брати участь у здійсненні заходів професійного психологічного добору військовослужбовців і розподілі їх за підрозділами з урахуванням особливостей і нахилів; забезпечувати соціально-психологічну адаптацію військовослужбовців до умов військової служби; брати участь у плануванні та здійсненні у ротах заходів соціально-психологічного супроводу повсякденної діяльності особового складу; разом із штабом батальйону організовувати і здійснювати заходи щодо психологічної підготовки особового складу до дій в екстремальних умовах мирного і воєнного часу, захисту від інформаційно-психологічного впливу противника; брати участь у роботі, пов`язаній із забезпеченням якісного опанування і зразкового збереження військовослужбовцями озброєння, боєприпасів, бойової та іншої техніки, виконання ними завдань вартової та внутрішньої служб, додержання заходів безпеки та охорони довкілля; знати потреби і запити особового складу, вживати заходів для своєчасного розгляду скарг і заяв, підтримувати зв`язок з сім`ями військовослужбовців, піклуватися про здоров`я, харчування, поліпшення матеріально-побутового стану особового складу; організовувати роз`яснення законодавства України та брати участь у забезпеченні додержання військовослужбовцями його вимог; своєчасно доповідати командирові батальйону та заступникові командира бригади з морально-психологічного забезпечення про військовослужбовців та членів їх сімей, які потребують соціального захисту; організовувати й особисто проводити заняття з національно-патріотичної підготовки, подавати теоретичну та методичну допомогу керівникам груп та їх помічникам; постійно інформувати військовослужбовців про суспільно-політичну обстановку в Україні, воєнну політику держави та завдання Збройних Сил України; піклуватися про духовний і культурний розвиток військовослужбовців, розробляти план проведення вихідних, святкових та неробочих днів, разом з командирами підрозділів організовувати і проводити заходи культурологічної роботи та дозвілля особового складу; ефективно використовувати технічні засоби для проведення заходів морально-психологічного забезпечення; вивчати і впроваджувати передовий досвід, вносити пропозиції про вдосконалення форм і методів виховної роботи; вести облік злочинів, надзвичайних подій та дисциплінарних провинностей, вчинених особовим складом, та готувати аналітичні довідки щодо стану військової дисципліни; своєчасно доповідати командирові батальйону зв`язку та заступнику командира полку з морально-психологічного забезпечення про стан військової дисципліни та морально-психологічний стан особового складу; готувати і своєчасно подавати у порядку підпорядкованості донесення про вчинені військовослужбовцями правопорушення. На підтвердження свої пояснень надав плани конспекти бесід з особовим складом військової частини, зокрема і на теми профілактики самогубств.

Згідно зі ст.283 КУпАП постанова суду має ґрунтуватися на обставинах, встановлених при розгляді справи, тобто на достатніх і незаперечних доказах.

Обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених ст.255 КУпАП.

На підтвердження вчинення ОСОБА_8 адміністративного правопорушення, передбаченого ч.2 ст.172-15 КУпАП, прокурором надано суду наступні докази: наказ командира військової частини НОМЕР_1 №66 від 18.06.2021 року про результати службової перевірки, обов`язки заступника командира батальйону з морально-психологічного забезпечення, пояснення ОСОБА_1 , витяг із наказу МОУ №127 від 15.03.2019 року про призначення ОСОБА_1 на посаду, службова характеристика ОСОБА_1 , посвідчення офіцера.

З вказаних доказів не можливо встановити, у чому саме полягає несумлінне та недбале виконання ОСОБА_1 своїх обов`язків, що стало наслідком вчинення військовослужбовцем самогубства.

У своїх рішеннях (кримінальних та некримінальних), що стосуються цивільних прав і обов`язків) Європейський Суд неодноразово підкреслював, що при оцінці доказів Європейський Суд застосовує стандарт доведення «поза розумним сумнівом». Таке доведення може випливати із співіснування досить сильних, ясних і взаємоузгоджених висновків з наявних фактів або схожих неспростованих фактичних презумпцій (рішення у справах «Зубайраєв проти Росії» від 10.01.2008 року, п.71; «Гриненко проти України» від 15.02.2012 року, п.55; «Плахтєєв та Плахтєєва проти України» від 12.03.2009 року, п.62; «Федорченко та Лозенко проти України» від 20.09.2012 року, п.53).

В даному випадку матеріали справи не дають суду «поза розумним сумнівом» зробити висновок, виходячи із вимог ч. 2 ст. 172-15 КУпАП, про наявність в діях ОСОБА_1 об`єктивної сторони складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 172-15 КУпАП.

Отже, особа може бути притягнута до адміністративної відповідальності лише за наявності в її діях складу адміністративного правопорушення, який має бути встановлений судом тільки після всебічної та повної оцінки всіх доказів по справі.

Відповідно до Рішення Конституційного Суду України від 22.12.2010 року №23-рп/2010адміністративна відповідальність в Україні та процедура притягнення до неї ґрунтується на конституційних принципах і правових презумпціях, які зумовлені визнанням і дією принципу верховенства права в Україні, в тому числі і закріпленій в ст. 62 Конституції України принцип презумпції невинуватості.

Статтею 62 Конституції України закріплений принцип презумпції невинуватості, який передбачає, що ніхто не зобов`язаний доводити свою невинуватість, а також, що всі сумніви стосовно доведеності вини особи, мають тлумачитись на її користь. Обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Відповідно до п. 1 ст. 247 КУпАП, провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає до закриття у випадку відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

Виходячи із вищевикладеного, ґрунтуючись на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, суд приходить до висновку, що в діях ОСОБА_1 відсутній склад адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 172-15 КУпАП, а тому провадження по справі підлягає закриттю.

Керуючись ст. ст. 7, 172-15, 256, 276, 278, 280, 283 КУпАП, суд -

П О С Т А Н О В И В:

Провадження по справі про адміністративне правопорушення у відношенні ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за ч. 2 ст. 172-15 КУпАП - закрити на підставі п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП у зв`язку з відсутністю в діях складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена до Одеського апеляційного суду через Біляївський районний суд Одеської області протягом десяти днів з дня її винесення.

Повний текс постанови складений 28.08.2021 року.

Суддя О.П. Галич