Провадження № 3/752/6200/21
П О С Т А Н О В А

іменем України

16 липня 2021 року суддя Голосіївського районного суду міста Києва Кахно І.А., розглянувши матеріали, які надійшли від Головного управління ДПС у місті Києві про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 ), ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянки України, проживаючої за адресою: АДРЕСА_1 , працюючої головним бухгалтером ТОВ «ТОРГОВИЙ ДІМ «РОЗМА» за ч. 1 ст. 163-1 КУпАП,

встановив:

Згідно протоколу про адміністративне правопорушення № 428/26-15-04-15-22 від 07.05.2019 року під час проведення перевірки діяльності ТОВ «ТОРГОВИЙ ДІМ «РОЗМА» () встановлено порушення вимог п. 198.6 ст. 198 Податкового кодексу України від 02.12.2010 №2755-VI (зі змінами та доповненнями), в результаті чого завищено суму податкового кредиту та суму відємного значення, що зараховується до складу податкового кредиту наступного звітного (податкового) періоду в декларації з ПДВ за лютий 2021 року на суму 24 143 грн. Чим громадянка ОСОБА_1 , будучи відповідальною особою, а саме головним бухгалтером ТОВ «ТОРГОВИЙ ДІМ «РОЗМА», вчинила адміністративне правопорушення, передбачене ч.1 ст. 163-1 КУпАП.

В судове засідання ОСОБА_1 не з`явилась, повідомлялась судом про розгляд адміністративного матеріалу шляхом направлення судової повістки за адресою визначеною у протоколі.

Крім того, ОСОБА_1 знала про складений відносно неї протокол про адміністративне правопорушення ознайомившись з ним та отримавши його копію, про що свідчить її підпис у складеному протоколі. Інформація про судові засідання є загально доступною та є у вільному доступі.

Згідно зі ст. 17 Закону України від 23 лютого 2006 року «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» суди застосовують рішення Європейського суду з прав людини як джерело права.

У рішенні Європейського суду з прав людини від 08.11.2005 року у справі «Смірнов проти України» зазначено, що в силу вимог ч. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмет спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи, є порушенням ч. 1 ст. 6 даної Конвенції.

Європейський суд з прав людини в своїх рішеннях, зокрема «Юніон Аліментаріа проти Іспанії» від 07 липня 1989 року, виходить з того, що у випадках коли поведінка учасників судового засідання свідчить про умисний характер їх дій, направлений на невиправдане затягування процесу чи зловживання своїм процесуальним правом, суд має реагувати на вказані випадки законними засобами, аби не було знівельовано ключовий принцип - верховенство права, в тому числі проводити судове засідання у відсутність особи, якщо таке затягування може нашкодити справі чи іншим учасникам справи.

В цьому ж рішенні Європейський суд з прав людини зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально, використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Європейський суд з прав людини неодноразово наголошував на тому, що розумність тривалості розгляду справи повинна визначатися з огляду на конкретні обставини справи з урахуванням критеріїв, сформованих у практиці Суду, зокрема складності справи, поведінки сторін та відповідних державних органів (рішення Європейського суду з прав людини від 29.05.2008 р. «Якименко проти України»; рішення Європейського суду з прав людини від 21.12.2006 р. «Мороз та інші проти України» та інші).

До того ж у рішенні Європейського суду з прав людини від 08.11.2005 р. у справі «Смірнова проти України» Суд наголосив, що обов`язок швидкого здійснення правосуддя насамперед покладається на відповідні державні судові органи. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням ч. 1 ст. 6 даної Конвенції.

Як наголошує в своїх рішеннях Європейський суд, сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки, оскільки одним із критеріїв «розумності строку» є саме поведінка сторони. Сторони самостійно повинні вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.

Враховуючи скорочені строки розгляду справ зазначеної категорії, суд вирішив розглянути справу за відсутності правопорушника.

Відповідно до ст. 268 КУпАП, під час відсутності особи, яку притягнуто до відповідальності, справу може бути розглянуто, якщо від неї не надійшло клопотання про відкладення розгляду справи. Також даною статтею не передбачено обов`язкової участі правопорушника під час розгляду судом справи за ч. 1 ст.163-1 КУпАП.

Дослідивши матеріали адміністративної справи, вважаю, що справа підлягає поверненню на дооформлення з наступних підстав.

Відповідно до ч. 2 ст. 7 КУпАП провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюються на основі суворого додержання законності.

Так, відповідно до ст. 256 КУпАП у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються, дата і місце його складання, посада, прізвище, ім`я, по-батькові особи, яка складала протокол; відомості про особу порушника, місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвище, адреси свідків і потерпілих, якщо вони є; пояснення порушника, інші відомості, необхідні для вирішення справи. Протокол підписується особою, яка його склала і особою, яка вчинила адміністративне правопорушення; при наявності свідків і потерпілих, протокол може бути підписано також і цими особами.

Згідно з положеннями КУпАП при розгляді справи про адміністративне правопорушення, суд повинен вжити всіх передбачених законом заходів для повного, всебічного і об`єктивного дослідження доказів по справі та з`ясувати, чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна особа у його вчиненні, а також інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

При цьому, суд не вправі самостійно вносити доповнення, зміни у протокол про адміністративне правопорушення, це є недопустимим та буде свідчити про необ`єктивність, упередженість судді при розгляді справи, порушення права на захист.

В порушення вимог ст. 256 КУпАП у протоколі про адміністративне правопорушення не вказано дату та час вчинення ОСОБА_1 дій, за які остання притягається до адміністративної відповідальності.

З урахуванням викладеного, суд вважає за необхідне повернути матеріали про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 для належного оформлення.

Керуючись ст. 256, 283 КУпАП, суд

постановив:

Матеріали провадження про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за ч. 1 ст. 163-1 КУпАП повернути до Головного управління ДПС у місті Києві для належного оформлення.

Постанова оскарженню не підлягає.

Суддя Кахно І.А.