Єдиний унікальний номер 448/997/21
Провадження № 3/448/518/21
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

11.10.2021 року суддя Мостиського районного суду Львівської області Білоус Ю.Б., розглянувши матеріали справи, що надійшли з Головного управління Державної податкової служби у Львівській області про притягнення до адміністративної відповідальності:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , мешканку АДРЕСА_1 , українку, громадянку України, одружену, головного бухгалтера МКП «Водоканал» (м.Мостиська, вул.А.Міцкевича, 13, Яворівського району Львівської області) (згідно даних протоколу),

за ч.1 ст.163-1 Кодексу України про адміністративне правопорушення (надалі КУпАП),

учасники справи:

особа, що притягається до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 ,

про права передбачені ст.268 КУпАП, ст.10,63 Конституції України особі роз`яснено,

безпосередньо після закінчення судового розгляду, перебуваючи в нарадчій кімнаті, виніс постанову про наступне:

в с т а н о в и в:

І. Опис обставин, установлених під час розгляду справи:

Громадянка ОСОБА_1 , будучи посадовою особою - головним бухгалтером МКП «Водоканал», 10.06.2021 року допустила порушення порядку ведення податкового обліку, зокрема: неподання аудиторського висновку з фінансовою звітністю по термін 10 червня 2021 року, чим порушила вимоги абзацу 4 пункту 46.2 статті 46 Податкового кодексу України від 2грудня 2010року №2755-VI.

Особа, що притягується до адміністративної відповідальності, - ОСОБА_1 , в судовому засіданні провину не визнала, заперечила обставини, що наведені в протоколі про адміністративне правопорушення. Зазначила, що МКП «Водоканал» є суб`єктом малого підприємництва та не підпадає під критерії щодо обов`язку оприлюднення річної фінансової звітності з аудиторським висновком. З огляду на викладене просить суд дану справу про адміністративне правопорушення відносно неї закрити, у зв`язку з відсутністю в її діях складу адміністративне правопорушення, передбачене ч.1 ст.130 КУпАП.

ІІ. Джерела права та застосоване судом законодавство:

Порядок притягнення осіб до адміністративної відповідальності встановлений Кодексом України про адміністративне правопорушення.

Згідно ст.1 КУпАП завданням Кодексу України про адміністративні правопорушення є охорона прав і свобод громадян, власності, конституційного ладу України, прав і законних інтересів підприємств, установ і організацій, встановленого правопорядку, зміцнення законності, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі точного і неухильного додержання Конституції і законів України, поваги до прав, честі і гідності інших громадян, до правил співжиття, сумлінного виконання своїх обов`язків, відповідальності перед суспільством.

Як зазначено в ч.ч.1,2 ст.7 КУпАП, ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом.

Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

Застосування уповноваженими на те органами і посадовими особами заходів адміністративного впливу провадиться в межах їх компетенції, у точній відповідності з законом.

Відповідно до ст.9 КУпАП, правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Відповідно до ст.245 КУпАП завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, запобігання правопорушенням, виховання громадян в дусі додержання законів, зміцнення законності.

Відповідно положень КУпАП обов`язковою умовою притягнення особи до адміністративної відповідальності є наявність події і складу адміністративного правопорушення.

Наявність події правопорушення доводиться шляхом подання доказів.

У ст.251 КУпАП зазначено, що доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Допустимість доказів це придатність їх для використання у адміністративному процесі за формою, на відмінну від їх належності придатність для використання за змістом.

При цьому, у відповідності до ст.252 КУпАП орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом та правосвідомістю.

Згідно ст.280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Пунктом 3 статті 17 Закону України (зі змінами і доповненнями в редакція від 01.07.2021р.) «Про бухгалтерський облік та фінансову звітність в Україні» визначено категорію підприємства, на які покладається обов`язок оприлюднення фінансової звітності з аудиторським висновком, а саме: «підприємства, що становлять суспільний інтерес (крім великих підприємств, які не є емітентами цінних паперів), публічні акціонерні товариства, суб`єкти природних монополій на загальнодержавному ринку та суб`єкти господарювання, які здійснюють діяльність у видобувних галузях, зобов`язані не пізніше ніж до 30 квітня року, що настає за звітним періодом, оприлюднювати річну фінансову звітність та річну консолідовану фінансову звітність разом з аудиторським висновком на своїй веб-сторінці (у повному обсязі) та в інший спосіб у випадках, визначених законодавством.

Великі підприємства, які не є емітентами цінних паперів, та середні підприємства зобов`язані не пізніше ніж до 1 червня року, що настає за звітним періодом, оприлюднювати річну фінансову звітність разом з аудиторським висновком на своїй веб-сторінці (у повному обсязі).

Інші фінансові установи, що належать до мікропідприємств та малих підприємств, зобов`язані не пізніше ніж до 1 червня року, що настає за звітним періодом, оприлюднювати річну фінансову звітність разом з аудиторським висновком на власній веб-сторінці (у повному обсязі).

У спільному листі «Щодо підприємств, які здійснюють діяльність з видобутку корисних копалин загальнодержавного значення або заготівлю деревини» №6959 від 14.03.2018 р. № 35230-06-5/6959, № 04.3-07/22-18 Міністерства фінансів України та Державної служби статистики України, при аналізі відповідних положень Закону України «Про бухгалтерський облік та фінансову звітність в Україні», З метою імплементації положень Директиви Європейського Парламенту та Ради ЄС від 26.06.2013 № 2013/34/ЄС про річну фінансову звітність, консолідовану фінансову звітність та пов`язану звітність певних типів підприємств (далі Директива № 2013/34/ЄС) Законом України від 05.10.2017 № 2164-VIII Про внесення змін до Закону України Про бухгалтерський облік та фінансову звітність в Україні щодо удосконалення деяких положень внесено зміни до Закону України Про бухгалтерський облік та фінансову звітність в Україні (далі Закон).

Цими змінами, зокрема, запроваджено подання звіту про платежі на користь держави документа, що містить деталізовану інформацію про податки, збори та інші платежі підприємств, належні до сплати на користь держави відповідно до Закону, який подається підприємствами, що здійснюють діяльність з видобутку корисних копалин загальнодержавного значення або заготівлю деревини і при цьому становлять суспільний інтерес.

Згідно з частиною другою статті 12-1 Закону підприємства, які здійснюють діяльність з видобутку корисних копалин загальнодержавного значення, складають фінансову звітність та консолідовану фінансову звітність за міжнародними стандартами. Водночас слід зазначити, що національний класифікатор України ДК 009:2010 Класифікація видів економічної діяльності (далі КВЕД-2010), затверджений наказом Державного комітету України з питань технічного регулювання та споживчої політики України від 11.10.2010 № 457, гармонізований з міжнародною статистичного класифікацією видів економічної діяльності Європейського Союзу (NACE (rev.2)), упровадженою Регламентом (ЄС) Європейського Парламенту та Ради від 20.06.2006 № 1893/2006.

Діяльність із заготівлі деревини або з добування корисних копалин відповідно до КВЕД-2010 належать до класифікаційних позицій.

Відповідно до Національного Класифікатора України, Класифікація Видів Економічної Діяльності ДК 009:2010, СТРУКТУРА КЛАСИФІКАЦІЇ ВИДІВ ЕКОНОМІЧНОЇ ДІЯЛЬНОСТІ віднесених до водних видів діяльності складається з таких класів: з «11-го Виробництво напоїв» і до «11.07|Виробництво безалкогольних напоїв, виробництво мінеральних вод та інших вод, розлитих у пляшки»; та з «E» ВОДОПОСТАЧАННЯ; КАНАЛІЗАЦІЯ, ПОВОДЖЕННЯ З ВІДХОДАМИ і до Клас 38.22.

Діяльність МКП «Водоканал» регламентується Статутом, який затверджено міським головою м.Мостиська 18.02.2003 р. і зареєстрований розпорядженням голови Мостиської РДА 18.02.2003р. №269.

Відповідно до статуту МКП «Водоканал» є виконавцем послуг в сфері водопостачання і водовідведення, виконує завдання з проведення реконструкції, розширення і експлуатації водозаборів, каналізаційних мереж, споруд, зміцнення матеріально-технічної бази для нормальної експлуатації системи з водопостачання та водовідведення.

МКП «Водоканал» здійснює діяльність на ринку послуг з централізованого водопостачання та водовідведення на підставі ліцензії №041679 від 04.11.2014р., виданої Львівською обласною державною адміністрацією.

На користування надрами виготовлено дозвіл на спеціальне водокористування для господарського, питного водокористування, який видано Державним управлінням екології та природних ресурсів у Львівській області №Укр-270 від 15.07.2014 р.

Водопровідне каналізаційне господарство підприємства забезпечує водою та водовідведенням населення та організації м.Мостиська і здійснює поверхневий забір води відповідно до ліцензування.

Тобто приймаючи до уваги діяльність, яку здійснює МКП «Водоканал», - воно є суб`єктом малого підприємництва і твердження, щодо ймовірного віднесення його до суб`єкта господарювання, який здійснює діяльність у видобувних галузях є хибним.

ІІІ. Оцінка суду щодо фактичних обставин справи:

Згідно з КУпАП України ніхто не може бути підданий заходу впливу у зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом, а провадження у справах про адміністративні правопорушення, у тому числі й віднесених до компетенції органів внутрішніх справ, здійснюється на основі додержання принципу законності (ч.ч. 1,2 ст.7); завданнями провадження у справах про адміністративні правопорушення є, зокрема, своєчасне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом (ст.245).

Відповідно до ст.62 Конституції України усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь, а обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях.

Стандарт доведення вини поза розумним сумнівом означає, що сукупність обставин справи, встановлена під час судового розгляду, виключає будь-яке інше розумне пояснення події, яка є предметом судового розгляду, крім того, що правопорушення було вчинено і особа, яка притягається до адміністративної відповідальності, є винною у вчиненні адміністративного правопорушення.

Поза розумним сумнівом має бути доведений кожний з елементів, які є важливими для правової кваліфікації діяння: як тих, що утворюють об`єктивну сторону діяння, так і тих, що визначають його суб`єктивну сторону.

Це питання має бути вирішено на підставі безстороннього та неупередженого аналізу допустимих доказів, які свідчать за чи проти тієї або іншої версії подій.

Обов`язок всебічного і неупередженого дослідження судом усіх обставин справи у цьому контексті означає, що для того, щоб визнати винуватість доведеною поза розумним сумнівом, версія, викладена у протоколі про адміністративне правопорушення, має пояснювати всі встановлені судом обставини, що мають відношення до події, яка є предметом судового розгляду.

Для дотримання стандарту доведення поза розумним сумнівом будь-який обґрунтований сумнів у тій версії події, яку вказано у протоколі про адміністративне правопорушення, має бути спростований фактами, встановленими на підставі допустимих доказів, і єдина версія, якою розумна і безстороння людина може пояснити всю сукупність фактів, установлених у суді, - є та версія подій, яка дає підстави для визнання особи винною згідно з протоколом про адміністративне правопорушення.

Відповідно до п.1 ст.247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю у випадку відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

Враховуючи те, що при розгляді справи, доказів, що стверджують факт вчинення ОСОБА_1 , правопорушення, передбаченого ч.1 ст.163-1 КУпАП не було встановлено, а за відсутності будь-яких інших доказів, передбачених ст.251 КУпАП, вина особи не може встановлюватися тільки на підставі протоколу про адміністративне правопорушення, суд вважає, що необхідно закрити провадження у справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 , у зв`язку з відсутністю в її діях події та складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.163-1 КУпАП.

ІV. Вирішення питання щодо судових витрат:

Статтею 4 Закону України «Про судовий збір» та ст.40-1 КУпАП визначено, що судовий збір стягується лише у разі ухвалення судом постанови про накладення адміністративного стягнення, а тому виходячи з норм ч.2 ст.284 та ст.247 КУпАП, не вбачає підстав для звернення судового збору з особи.

Керуючись ст.ст. 1,7, 9, 247, 251, 276, 284 КУпАП, суддя -

п о с т а н о в и в:

Провадження у справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за ч.1 ст.163-1 КУпАП, - закрити на підставі п.1 ст.247 КУпАП, - за відсутністю в її діях події та складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена особою, щодо якої її винесено, її захисником до Львівського апеляційного суду протягом десяти днів з дня її винесення.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Постанова суду виготовлена та підписана суддею 11.10.2021 року.

Суддя Ю.Б. Білоус

Постанова набирає законної сили «___» ______________ 20__ р.

Суддя Ю.Б. Білоус