Справа № 544/1652/20
Пров. № 3/544/30/2021
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14 липня 2021 року м. Пирятин

Пирятинський районний суд Полтавської області у складі:

головуючого судді Нагорної Н.В.,

за участі секретаря Киричевської В.М.,

учасників справи:

особи, відносно якої складено протокол, ОСОБА_1 ,

захисника ОСОБА_1 адвоката Міщенка Ю.О.,

потерпілого ОСОБА_2 ,

представника ОСОБА_3 адвоката Негодяєва С.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м.Пирятин матеріали, що надійшли з Пирятинського ВП ГУНП України в Полтавській області, у відношенні:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянки України, працює покоївкою в КП «Готель Пирятин», паспорт серії НОМЕР_1 , виданий 18 листопада 2004 року Пирятинським РВ УМВС України в Полтавській області, зареєстрована та проживає в АДРЕСА_1 ,

про притягнення до адміністративної відповідальності за ч.1 ст.173-2 КУпАП,

В С Т А Н О В И В:

Відповідно до протоколу про адміністративне правопорушення серії ГР № 245759 від 21 грудня 2020 року, ОСОБА_1 20 грудня 2020 року, близько 08:40 години, за адресою свого проживання вчинила домашнє насильство відносно свого колишнього чоловіка ОСОБА_2 , а саме умисні дії психологічного характеру, що полягало у висловлюванні в його сторону нецензурною лайкою.

У судовому засіданні ОСОБА_1 свою вину не визнала, пояснила, що 20 грудня 2020 року, близько 09 години ранку, після сну вона пішла на кухню. На кухні знаходився її колишній чоловік ОСОБА_2 , який голився за обіднім столом. Від гоління бризки летіли на мікрохвильову піч та посуд. Вона зробила йому зауваження, на що він сказав, що це не її справа та почав її ображати. Потім вона відсунула гігієнічні засоби та витерла стіл і сказала, що їй потрібно готувати сніданок дітям. ОСОБА_3 продовжив її ображати та знову розставляти своє приладдя для гоління. Потім вона попросила ОСОБА_2 прибрати за собою, оскільки мийка була у піні та зубній пасті, однак це прохання викликало нову хвилю агресії. ОСОБА_4 чоловік схватив її за халат та почав виштовхувати з хати. В цей час прокинувся їх син. Він вийшов з кімнати в той момент, коли ОСОБА_3 вдарив її в грудну клітину. Син став між нею та своїм батьком і запитав у батька, яке він має право бити його матір. ОСОБА_2 почав виправдовуватись, що він нічого не робив. Нецензурної лайки в сторону ОСОБА_2 вона не висловлювала, оскільки в хаті спали діти і вона не хотіла їх будити. Потім вона викликала поліцію. З поліції приїхав ОСОБА_5 та інший патрульний.

Потерпілий ОСОБА_2 у судовому засіданні пояснив, що 20 грудня 2020 року він навіть не встиг розпочати голитися. Дійсно, влітку він голиться на вулиці, взимку змушений голитися в будинку на кухні. Зайшла колишня дружина і сказала, щоб він ішов геть із кухні. Він сказав, що доголиться і піде, однак ОСОБА_3 згорнула все його приладдя для гоління на підлогу, в результаті чого розбилося дзеркало та станок, при цьому вона кричала, що по його не буде. Під час сварки ОСОБА_1 нанесла йому тілесні ушкодження, подряпини на обличчі та шиї. Після цього він почав знімати все на телефон. Потім вона вийшла. Він вимкнув телефон та пішов із кухні. В цей момент ОСОБА_3 накинулася на нього та подряпала обличчя. Син вийшов зі своєї кімнати та почав відтягувати матір від нього. Потім приїхала поліція, яка відібрала в нього пояснення. Після того, як поліція поїхала, він зібрався та пішов до лікарні, щоб зафіксувати тілесні ушкодження. Заяву на дружину він написав увечері 21 грудня 2020 року після розмови з ОСОБА_5 . Щоб уникнути подальших сварок, придбав електробритву.

Свідок ОСОБА_6 , який являється неповнолітнім сином ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , допитаний у присутності психолога ОСОБА_7 , пояснив, що 20 грудня 2020 року о 8 год. 30 хв. він прокинувся від криків. Мати робила зауваження батьку через те, що він голився на кухні. Він вийшов на кухню і це все бачив. Потім маму покликала молодша сестра і вона вийшла. Він також вийшов з кухні. Батько продовжив голитися. Через деякий час мама знову прийшла на кухню та почала прибирати зі столу батькове приладдя для гоління та робити йому зауваження. В цей момент розпочалася сварка та штовханина. На підлогу полетіло приладдя для гоління. Під час сварки батько з матір`ю перемістилися в коридор. Він намагався вийти в коридор слідом, однак вони перекрили собою вихід. Він хотів розборонити батьків, але в нього не виходило це зробити. Потім батько вдарив матір кулаком в грудну клітину. Хто перший із батьків розпочав штовханину, він не бачив. Батьки лаялися, але нецензурних слів не було. Батько вважає, що будинок його, оскільки він його придбавав. Примиритися батьки намагалися, але безуспішно. Кожен стоїть на своєму. Сварки між батьками виникали вже давно, ще коли він був маленький. Однак раніше серйозних конфліктів не було. З батьком не спілкується вже більше року. Розмова лише по побутовим питанням. У батька такий характер, що він першим ніколи не піде на примирення. Погроз в його сторону чи сестри від батька ніколи не було. 20 грудня 2020 року конфлікт розпочався з того, що мати просила батька прибрати своє приладдя для гоління подалі від продуктів та посуду. Раніше батько завжди голився на кухні. Зараз батько голиться електробритвою у ванній кімнаті. Нецензурною лайки між ними не було. Коли батько приходить додому, то мама зустрічає його не дуже привітно, але нецензурні слова не використовує.

Свідок ОСОБА_8 , який являється працівником поліції, пояснив, що при виїзді на виклик в двадцятих числах грудня до помешкання ОСОБА_3 було виявлено сварку між ОСОБА_2 та ОСОБА_1 . Також у ОСОБА_2 були подряпини на щоці і біля вуха та у ОСОБА_1 застарілі синці. Потерпілий їм повідомив, що він приводив себе до порядку на кухні, а ОСОБА_1 була проти цього. В ході конфлікту виникла сімейна сварка. Зі слів потерпілого подряпини нанесла йому колишня дружина. ОСОБА_1 пояснювала, що конфлікт виник через те, що потерпілий заважав їй готувати сніданок дітям. Після приїзду поліції на виклик перепалка між подружжям ОСОБА_3 була, але без нецензурної лайки.

Свідок ОСОБА_9 , який являється працівником поліції, пояснив, що 20 грудня 2020 року він разом з іншими поліцейськими приїхали на виклик до подружжя ОСОБА_3 . Між ними була сварка, але нецензурної лайки між ними він не пам`ятає. На шиї та обличчі ОСОБА_2 були свіжі подряпини, але від чого вони з`явились, він не знає.

Вислухавши особу, відносно якої складено адміністративний протокол, потерпілого, допитавши свідків, дослідивши матеріали справи, суд приходить до наступного висновку.

Відповідно до ст. 245 КУпАП, основним завданням провадження у справах про адміністративні правопорушення є своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом.

Згідно зі ст.251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі або в режимі фотозйомки (відеозапису), які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху та паркування транспортних засобів, актом огляду та тимчасового затримання транспортного засобу, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу.

Відповідно до ст.280 КУпАП суд при розгляді справи про адміністративне правопорушення, крім іншого, зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Згідно ч.1 ст.9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Для того, щоб особа була притягнута до адміністративної відповідальності, необхідно довести наявність в її діях (бездіяльності) складу та події адміністративного правопорушення.

Згідно положень ст.173-2 КУпАП під вчиненням домашнього насильства слід розуміти умисне вчинення будь-яких діянь (дій або бездіяльності) фізичного, психологічного чи економічного характеру (застосування насильства, що не спричинило тілесних ушкоджень, погрози, образи чи переслідування, позбавлення житла, їжі, одягу, іншого майна або коштів, на які потерпілий має передбачене законом право, тощо), внаслідок чого могла бути чи була завдана шкода фізичному або психічному здоров`ю потерпілого.

Згідно з пунктами 3, 14 частини першої статті 1 Закону України «Про запобігання та протидію домашньому насильству» домашнє насильство - це діяння (дії або бездіяльність) фізичного, сексуального, психологічного або економічного насильства, що вчиняються в сім`ї чи в межах місця проживання або між родичами, або між колишнім чи теперішнім подружжям, або між іншими особами, які спільно проживають (проживали) однією сім`єю, але не перебувають (не перебували) у родинних відносинах чи у шлюбі між собою, незалежно від того, чи проживає (проживала) особа, яка вчинила домашнє насильство, у тому самому місці, що й постраждала особа, а також погрози вчинення таких діянь.

Психологічне насильство - це форма домашнього насильства, що включає словесні образи, погрози, у тому числі щодо третіх осіб, приниження, переслідування, залякування, інші діяння, спрямовані на обмеження волевиявлення особи, контроль у репродуктивній сфері, якщо такі дії або бездіяльність викликали у постраждалої особи побоювання за свою безпеку чи безпеку третіх осіб, спричинили емоційну невпевненість, нездатність захистити себе або завдали шкоди психічному здоров`ю особи.

В той же час, викладене в протоколі, а саме факт висловлювання ОСОБА_1 на адресу потерпілого ОСОБА_2 нецензурною лайкою не знайшло свого підтвердження в ході судового розгляду. Так, допитаний у судовому засіданні свідок ОСОБА_10 , який є неповнолітнім сином подружжя ОСОБА_3 та був безпосереднім свідком сварки, не підтвердив тих обставин, що мати виражалась на адресу батька нецензурною лайкою. Крім того працівники поліції, які виїздили на місце пригоди, цього також не підтвердили.

Таким чином, з протоколу про адміністративне правопорушення та наданих доказів на підтвердження вини особи, відносно якої складено протокол, не убачається, що в діях ОСОБА_1 наявні подія та склад адміністративного правопорушення, передбаченого частиною першою статті 173-2 КУпАП.

Наведені факти у відповідності до статті 62 Конституції України повинні тлумачитись судом на користь ОСОБА_1 і вони не дають змоги суду однозначно оцінити дії останньої як такі, що містять подію та склад адміністративного правопорушення передбаченого частиною першою статті 173-2 КУпАП.

Щодо надання потерпілою стороною свідчень про те, що ОСОБА_1 20.12.2020 вчинила відносно ОСОБА_2 фізичне насильство, що полягало у заподіянні останньому тілесних ушкоджень у вигляді подряпин обох плечей, обличчя та шиї, про що ним було надано суду медичну довідку №423 від 20.12.2020, суд зазначає наступне.

Під формулюванням обвинувачення розуміється короткий виклад тексту диспозиції правової норми, порушення якої інкримінується особі, фабула обвинувачення виступає фактичною моделлю вчиненого правопорушення, а юридичне формулювання (формула та формулювання обвинувачення) - це правова модель правопорушення, вказівка на правові норми, порушення яких інкримінується особі, яка притягається до адміністративної відповідальності.

Обвинувачення повинно бути конкретним, оскільки особа, яка притягається до адміністративної відповідальності, реалізує своє право на захист від пред`явленого їй конкретного обвинувачення.

У справі про притягнення особи до адміністративної відповідальності надання повної детальної інформації щодо пред`явленого особі обвинувачення, та, відповідно, про правову кваліфікацію, яку суд може дати відповідним фактам, є важливою передумовою забезпечення справедливого судового розгляду.

Суд зазначає, що важливим є виклад саме фактичних обставин адміністративного правопорушення, бо правильне їх відображення має суттєве значення не тільки для аргументації висновків, але і для дослідження обставин вчиненого правопорушення в суді та для реалізації права на захист.

Так, згідно протоколу про адміністративне правопорушення від 21.12.2020 ОСОБА_1 інкриміновано вчинення нею психологічного насильства відносно колишнього чоловіка ОСОБА_2 , що полягало у висловлюванні нею на адресу колишнього чоловіка нецензурної лексики. При цьому у протоколі про адміністративне правопорушення не зазначено, що ОСОБА_1 вчинила відносно ОСОБА_2 фізичне насильство, тобто їй не було інкриміновано вчинення нею фізичного насильства.

З огляду на викладене суд зазначає, що судовий розгляд даної справи проводився лише в межах висунутого обвинувачення відповідно до протоколу про адміністративне правопорушення, а саме вчинення психологічного насильства.

Підсумовуючи все вищевикладене суд дійшов висновку, що беззаперечних доказів на підтвердження вчинення ОСОБА_1 психологічного насильства у розумінні КУпАП та Закону України «Про запобігання та протидію домашньому насильству» матеріали справи про адміністративне правопорушення не містять, а тому підстави вважати, що остання вчинила правопорушення, передбачене ч.1 ст.173-2 КУпАП, відсутні.

Відповідно до ч.3 ст.62 Конституції України обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Згідно ст.7 КУпАП, ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

Відповідно до п.1 ч.1 ст.247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.

Виходячи з викладеного, суд приходить до висновку про недоведеність вини ОСОБА_1 у вчиненні правопорушення, передбаченого ч.1 ст.173-2 КУпАП, тому вона не може бути притягнута до адміністративної відповідальності через відсутність в її діях події та складу правопорушення, передбаченого ч.1 ст.173-2 КУпАП, у зв`язку з чим провадження по справі підлягає закриттю на підставі п.1 ч.1 ст.247 КУпАП.

Керуючись п.1. ч.1 ст.247, ст. 283, 284 КУпАП, суд

П О С Т А Н О В И В:

Провадження по справі про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за ч.1 ст.173-2 КУАП - закрити за відсутністю події та складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником протягом десяти днів з дня її винесення шляхом подання апеляційної скарги до Полтавського апеляційного суду через Пирятинський районний суд Полтавської області. Постанову може бути оскаржено прокурором у випадках, передбачених ч.5 ст.7 КУпАП, при застосуванні заходів примусового впливу за адміністративні правопорушення шляхом реалізації повноважень щодо нагляду за додержанням законів при застосуванні заходів примусового характеру, пов`язаних з обмеженням особистої свободи громадян.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Суддя Н.В.Нагорна