КОЗЯТИНСЬКИЙ МІСЬКРАЙОННИЙ СУД ВІННИЦЬКОЇ ОБЛАСТІ
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа № 133/1339/21

Провадження № 3/133/1038/21

09.08.21 м. Козятин

Суддя Козятинського міськрайонного суду Вінницької області Пєтухова Н.О., розглянувши матеріали, які надійшли від Відділення поліції № 2 Хмільницького РВП Головного управління національної поліції у Вінницькій області

про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка проживає по АДРЕСА_1 , учениці Козятинського МВПУЗТ,

за ст. 183 КУпАП,

ВСТАНОВИВ:

Відповідно до протоколу про адміністративне правопорушення від 23.04.2021, складеного інспектором з ЮП СП Хмільницького РВП ГУНП у Вінницькій області капітаном поліції Чернихевичем О.А., 27.04.2021 о 15:39 год. в АДРЕСА_1 , ОСОБА_1 здійснила завідомо неправдивий виклик поліції, а саме: зателефонувала на спецлінію «102» та повідомила про те, що бешкетує батько в п`яному вигляді.

Дії ОСОБА_1 посадовою особою, яка склала протокол про адміністративне правопорушення, кваліфіковані за ст.183 КУпАП.

За змістом ст. 183 КУпАП дії особи можуть бути кваліфіковані за цією статтею за завідомо неправдивий виклик пожежно-рятувального підрозділу (частини), поліції, бригади екстреної (швидкої) медичної допомоги або інших аварійно-рятувальних формувань.

Відповідно до ст. 183 КУпАП завідомо неправдивий виклик пожежно-рятувального підрозділу (частини), поліції, бригади екстреної (швидкої) медичної допомоги або інших аварійно-рятувальних формувань тягне за собою накладення штрафу від п`ятдесяти до двохсот неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

На момент вчинення адміністративного правопорушення 27.04.2021 особі, на яку було складено протокол про адміністративне правопорушення ОСОБА_1 виповнилося 16 років. Таким чином, ОСОБА_1 станом на 27.04.2021 була неповнолітньою.

В судові засідання 24.05.2021, 01.07.2021, 21.07.2021 та 09.08.2021 ОСОБА_1 не з`являлася. Остання була повідомлена про розгляд справи в судовому засіданні на 15:20 год. 09.08.2021, що підтверджується довідкою про доставку SMS-повідомлення від 23.07.2021.

Також, отримати інформацію про рух справи остання не позбавлена можливості на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет.

Крім того, про дату, час та розгляд самого провадження даним складом суду розміщувалася на сайті Судової влади Козятинського міськрайонного суду Вінницької області у розділі інформації для громадян з найменуванням «ГРОМАДЯНАМ».

Разом з тим, ужиті заходи не сприяли досягненню мети забезпечення участі в судовому засіданні особи, що притягається до адміністративної відповідальності. Хоча наявні матеріали справи прямо та беззаперечно, в своїй сукупності, указують на те, що особа, що притягається до адміністративної відповідальності поінформована про цей процес, який здійснюється в Козятинському міськрайонному суді Вінницької області у відношенні неї безпосередньо. Також неминучість даного процесу в цьому місцевому суді була зрозуміла особі з моменту складання протоколу, так як у ньому прямо указано, де відбуватиметься розгляд справи, однак бажання брати у ньому безпосередню участь особа не виявила.

Європейський Суд з прав людини у своєму рішенні від 03.04.2008 у справі «Пономарьов проти України» (п. 41) констатував, що сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходи, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.

Розумність тривалості провадження повинна оцінюватись, у розрізі практики ЄСПЛ окресленої ним у його рішеннях, відповідно до обставин справи та наступних критеріїв: складність справи, поведінка заявника та відповідних органів влади та важливості для заявника питання, що розглядається (див., з-поміж багатьох інших, рішення у справі "Фрідлендер проти Франції", [GC], N 30979/96, пункт 43, ECHR 2000-VII).

При цьому, сторона, яка задіяна в ході судового розгляду зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватись належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Суд в цій справі забезпечивши право особи, що притягається до адміністративної відповідальності брати особисту участь в процесі безпосередньо в судовому засіданні, уживши заходів для поінформованості її про даний процес вважає за можливе завершити розгляд провадження на підставі наявних у справі матеріалів.

Відповідно до ст. 268 КУпАП присутність особи при розгляді справи про притягнення до адміністративної відповідальності за ст. 183 не є обов`язковою, а тому розгляд справи здійснюється у відсутність ОСОБА_1 .

Дослідивши письмові матеріали справи, оцінивши докази у їх сукупності, приходжу до такого висновку.

Відповідно до ст. 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі або в режимі фотозйомки (відеозапису), які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху та паркування транспортних засобів, актом огляду та тимчасового затримання транспортного засобу, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Згідно ч. 2 ст. 251 КУпАП обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу.

Суд вправі розглянути справу про вчинення адміністративного правопорушення в межах і на підставі протоколу, складеного уповноваженими органами, при цьому всі викладені в протоколі про адміністративне правопорушення обставини повинні бути належним чином перевірені та доводитися сукупністю належних і допустимих доказів.

Відповідно до приписів ст. 62 Конституції України обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, отриманих незаконним шляхом, а також на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Об`єктом адміністративного проступку, передбаченого ст. 183 КУпАП є суспільні відносини у сфері охорони громадського порядку.

Об`єктивна сторона правопорушення виражається у завідомо неправдивому виклику пожежно-рятувального підрозділу (частини), поліції, бригади екстреної (швидкої) медичної допомоги або інших аварійно-рятувальних формувань (матеріальний склад).

Суб`єкт адміністративного проступку - загальний (фізична осудна особа, яка досягла 16- річного віку).

Суб`єктивна сторона правопорушення визначається ставленням до наслідків і характеризується наявністю вини у формі прямого умислу.

За змістом ст. 245 КУпАП завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом.

Статтею 280 КУпАП встановлено, що орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до ч. 1 ст. 256 КУпАП у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються: дата і місце його складення, посада, прізвище, ім`я, по батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності (у разі її виявлення); місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих, прізвище викривача (за його письмовою згодою), якщо вони є; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості, необхідні для вирішення справи. Якщо правопорушенням заподіяно матеріальну шкоду, про це також зазначається в протоколі.

Згідно з протоколом про адміністративне правопорушення від 23.04.2021 серії ВАБ № 164161, неповнолітня ОСОБА_1 , 27.04.2021 вчинила адміністративне правопорушення передбачене ст. 183 КУпАП.

Відповідальність за ст. 183 КУпАП передбачена за завідомо неправдивий виклик пожежно-рятувального підрозділу (частини), поліції, бригади екстреної (швидкої) медичної допомоги або інших аварійно-рятувальних формувань.

В протоколі про адміністративне правопорушення в графі «Склад адміністративного правопорушення» вказано, що ОСОБА_1 здійснила завідомо неправдивий виклик поліції, зателефонувавши на спецлінію «102».

З письмових пояснень ОСОБА_1 вбачається, що 17.04.2021 у неї виник конфлікт з бабусею, через який її батько взяв пасок та вдарив її по голові. Вона вийшла з будинку та пішла до сільського старости, щоб останній викликав поліцію, так як батько забрав у неї мобільний телефон.

Матеріали справи не містять доказів про те, що ОСОБА_1 дійсно здійснила саме завідомо неправдивий виклик поліції, адже з пояснень останньої вбачається, що її батько ОСОБА_2 вчинив відносно останньої насильство, вдаривши її паском по голові. Тобто, не є доведеним те, що ОСОБА_2 усвідомлювала, що телефонуючи до поліції, вона повідомляє інформацію, яка не відповідає дійсності, адже за змістом її пояснень щодо неї мали місце такі дії, які дійсно можуть бути підставою для звернення до правоохоронних органів, і таке звернення буде правомірним. Також суд бере до уваги те, що протокол про адміністративне правопорушення не містить посилань на свідків події, і сам по собі не є доказом. Письмові пояснення матері дитини ОСОБА_3 та бабусі дитини ОСОБА_4 , відібрані у останніх 17.04.2021 не містять даних про те, що вони були присутніми під час виникнення конфлікту доньки з її батьком.

Таким чином, вина особи у вчиненні адмінправопорушення, має бути доведена належними і допустимими доказами. Проте беззаперечних доказів на підтвердження вини ОСОБА_1 та події правопорушення матеріали справи не містять. Отже, працівником поліції залишилася недоведеною об`єктивна сторона (матеріальний склад) даного правопорушення, а саме те, що ОСОБА_1 здійснила саме завідомо неправдивий виклик поліції.

Як вказано у справах «Малофеева проти Pocії» (рішення від 30 травня 2013 року заява № 36673/04) та «Карелін проти Pocії» (заява № 926/08, рішення від 20 вересня 2016 року) Європейського суду з прав людини, серед іншого, зазначив, що у випадку, коли викладена в протоколі фабула адміністративного правопорушення не відображає всіх істотних ознак складу правопорушення, суд не має права самостійно редагувати її, а так само не може відшукувати докази на користь обвинувачення, оскільки це становитиме порушення права на захист (особа не може належним чином підготуватися до захисту) та принципу рівності сторін процесу (оскільки особа має захищатися від обвинувачення, яке підтримується не стороною обвинувачення, а фактично судом).

За змістом вимог ст. 256, ч. 1 ст. 257 КпАП України питання наявності або відсутності складу адміністративного правопорушення суд вирішує лише у межах протоколу, складеного відносно конкретної особи, яка притягається до адміністративної відповідальності.

Виходячи з положень ст.8, ст.62 Конституції України дотримання принципу верховенства права є однією з підвалин демократичного суспільства. Обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачиться на його користь.

Наявність сумнівів не узгоджується із стандартом доказування «поза розумним сумнівом» (рішення від 18 січня 1978 року у справі «Ірландія проти Сполученого Королівства» (Ireland v. the United Kingdom), п.161, Series A заява №25), який застосовується при оцінці доказів, а також докази можуть «випливати зі співіснування достатньо переконливих, чітких і узгоджених між собою висновків чи схожих неспростовних презумпції факту».

Відповідно до ст. 7 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом.

Відповідно до п.1 ч.1 ст.247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за відсутністю у діях особи події і складу адміністративного правопорушення.

Таким чином, перевіривши докази у справі на допустимість, проаналізувавши їх у сукупності, суд дійшов висновку, що вина ОСОБА_1 в скоєнні правопорушення, передбаченого ст. 183 КУпАП - не підтверджена наявними доказами, також не знайшли підтвердження подія і склад адміністративного правопорушення, а відтак провадження у справі підлягає закриттю за відсутності події і складу адміністративного правопорушення на підставі п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП.

Керуючись ст. 183, 221, 247, 251, 255, 283-285 КУпАП, суддя

ПОСТАНОВИЛА:

Провадження у справі про адміністративне правопорушення, передбачене ст. 183 КУпАП, щодо ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , закрити.

Постанова може бути оскаржена до Вінницького апеляційного суду через Козятинський міськрайонний суд Вінницької області протягом десяти днів з дня винесення.

Суддя Н.О. Пєтухова