Справа № 215/2366/21
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21 квітня 2021 року Суддя Тернівського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області Науменко Я.О., розглянувши матеріали, які надійшли від Полку патрульної поліції в місті Кривий Ріг Управління патрульної поліції в Дніпропетровській області Департаменту патрульної поліції про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, місце проживання: АДРЕСА_1 , за ч.2 ст.130 КУпАП,

В С Т А Н О В И В:

Відповідно до протоколу про адміністративне правопорушення серії ААБ №116309 від 04.04.2021 та матеріалів, що до нього долучені, ОСОБА_1 , будучи особою, яка отримувала посвідчення водія на право керування транспортними засобами серії НОМЕР_1 , категорії «В», та який протягом року вчинив правопорушення, передбачене ст. 130 КУпАП від 18.05.2020, 04.04.2021 о 10 год. 15 хв. м. Кривий Ріг, Тернівський район, по вул. С.Колачевського, біля буд.9, керував мопедом «BOONYAN», об`ємом 49,9м3 б/н НОМЕР_2 , що належить ОСОБА_1 , з ознаками наркотичного чи іншого сп`яніння (неприродна блідість обличчя, порушення мови, звужені зіниці ока, які не реагують на світло). Від проходження медичного огляду у медичному закладі з метою встановлення наркотичного чи іншого сп`яніння відмовився. Зафіксовано на нагрудний відеореєстратор АЕ00108. Своїми діями ОСОБА_1 порушив вимоги п. 2.5 ПДР України, за що відповідальність передбачена ч.2 ст.130 КУпАП.

Зазначені матеріали надійшли до суду 14.04.2021. В протоколі зазначена дата розгляду в суді 21.04.2021.

21.04.2021 ОСОБА_1 до суду не з`явився, будучи повідомленими про час, день і місце розгляду справи. Про причини неявки суд не повідомив. Клопотань про відкладення розгляду справи до суду не надходило.

Враховуючи, що присутність особи, яка притягається до адміністративної відповідальності за ч. 2 ст. 130 КУпАП, не є обов`язковою, за відсутності поважних причин неявки до суду, та відповідно до вимог ст. 268 КУпАП, а також беручи до уваги практику Європейського суду з прав людини, відповідно до якої сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватись належними їй процесуальними правам та неухильно виконувати процесуальні обов`язки, вважаю за можливе провести розгляд справи за відсутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності.

Дослідивши матеріали справи, приходжу до наступних висновків.

Судом досліджено протокол про адміністративне правопорушення в якому зазначено, що у ОСОБА_1 виявлені ознаки наркотичного сп`яніння чи іншого сп`яніння (неприродна блідість обличчя, порушення мови, звужені зіниці ока, які не реагують на світло) та він від проходження медичного огляду у медичному закладі з метою встановлення наркотичного чи іншого сп`яніння відмовився. В протоколі зазначено, що свідки не залучались.

Також судом досліджені: направлення на огляд ОСОБА_1 , де зазначено, що в результаті огляду поліцейським виявлені ознаки сп`яніння: неприродна блідість обличчя, звужені зіниці, які не реагують на світло, порушення мови; пояснення ОСОБА_1 , в яких він зазначив, що керував мопедом, будучи позбавленням права керування; рапорт інспектора поліції Ткаченко Д.В., в якому зазначено, що при спілкуванні з ОСОБА_1 були встановлені ознаки наркотичного чи іншого сп`яніння та йому запропоновано пройти медогляд у встановленому порідку для встановлення наркотичного сп`яніння, на що останній відмовився; відеозаписи з відеореєстраторів.

З переглянутих судом відеозаписів з нагрудної камери інспектора поліції, що долучені до матеріалів справи не вбачається, встановлення поліцейським у ОСОБА_1 ознак наркотичного чи іншого сп`яніння, що перелічені у протоколі. Крім того, на відеозаписах відсутні докази відмови ОСОБА_1 від проходження огляду на стан сп`яніння у присутності двох свідків.

Вищевказане є порушеннями порядку оформлення матеріалів про адміністративне порушення, в тому числі і процесуального документу протоколу про адміністративне правопорушення.

Згідно зі ст. 245 КУпАП, завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

Відповідно до ст. 280 КУпАП, орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Статтею 251 КУпАП передбачено, що доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі або в режимі фотозйомки (відеозапису), які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху та паркування транспортних засобів, актом огляду та тимчасового затримання транспортного засобу, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Порядок проходження огляду на стан сп`яніння врегульовано ст. 266 КУпАП, а також Інструкцією про порядок виявлення у водіїв транспортних засобів ознак алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або перебування під впливом лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції, затвердженою наказом Міністерства внутрішніх справ України, Міністерства охорони здоров`я України № 1452/735 від 09.11.2015 року, та Порядком направлення водіїв транспортних засобів для проведення огляду з метою виявлення стану алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або перебування під впливом лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції, і проведення такого огляду, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України № 1103 від 17.12.2008 року (далі Порядок).

Пунктом 8 Порядку визначено, що у разі відмови водія транспортного засобу від проведення огляду в закладі охорони здоров`я поліцейський в присутності двох свідків складає протокол про адміністративне правопорушення, у якому зазначає ознаки сп`яніння і дії водія щодо ухилення від огляду.

Оцінюючи надані суду докази в їх сукупності, суд керується основними конституційними засадами судочинства, визначеними ст. 129 Конституції України, до яких відноситься забезпечення доведеності вини, змагальність сторін та свобода в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості, а також ст. 62 Конституції України та загальними принципами права, згідно яких усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь та доказування не може ґрунтуватись на припущеннях.

Також суд враховує висновки Європейського суду з прав людини, викладені зокрема в рішенні від 09.09.2011 року у справі «Лучанінова проти України», від 15.05.2018 року у справі «Надточій проти України», який неодноразово зазначав, що до провадження в справах про адміністративні правопорушення застосовується кримінальний аспект та відповідні гарантії ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, зокрема згідно яких кожен, кого обвинувачено у вчиненні кримінального правопорушення, вважається невинуватим доти, доки його вину не буде доведено в законному порядку.

Зміст стандарту доведення поза розумним сумнівом надано, зокрема, в постанові Верховного Суду від 04.07.2018 року по справі № 688/788/15-к, згідно якої вказаний стандарт означає, що сукупність обставин справи, встановлена під час судового розгляду, виключає будь-яке інше розумне пояснення події, яка є предметом судового розгляду, крім того, що інкримінований злочин був вчинений і обвинувачений є винним у вчиненні цього злочину.

Верховний Суд в постанові від 27.06.2019 року зазначив, що висновок про наявність чи відсутність в діях особи складу адміністративного правопорушення повинен бути обґрунтований, тобто зроблений на підставі всебічного, повного і об`єктивного дослідження всіх обставин та доказів, які підтверджують факт вчинення адміністративного правопорушення. Притягнення особи до адміністративної відповідальності можливе лише за умови наявності юридичного складу адміністративного правопорушення, в тому числі, встановлення вини особи у його вчиненні, яка підтверджена належними та допустимими доказами.

Положеннями ч. 2 ст. 251 КУпАП передбачено, що обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу.

Аналогічні положення фактично висловлені Європейським судом з прав людини в остаточному рішенні від 06.06.2018 року у справі «Михайлова проти України», який зазначав, що в ситуації, коли суд за відсутності прокурора та особи, яка склала протокол про адміністративне правопорушення, вимушений взяти на себе функцію пред`явлення та, що є більш важливим, нести тягар підтримки обвинувачення під час усного розгляду справи, можуть виникнути сумніви в наявності достатніх гарантій, здатних усунути обґрунтовані сумніви щодо негативного впливу такого процесу на безсторонність суду.

Таким чином, обов`язок доведення факту вчинення ОСОБА_1 адміністративного правопорушення покладений на працівників поліції. Зазначений факт повинен бути доведений поза розумним сумнівом шляхом надання суду належних, допустимих та достатніх доказів.

Матеріали про адміністративне правопорушення містять суперечливі відомості щодо вчинення ОСОБА_1 адміністративного правопорушення, передбаченого ч.2 ст.130 КУпАП та не доводять його винуватість у його скоєнні. Проте суду не було надано переконливих доказів, які б свідчили про порушення ОСОБА_1 п.2.5 Правил дорожнього руху України.

Відповідно до п.1 ч.1 ст. 247 КУпАП, провадження у справі про адміністративне правопорушення не можу бути розпочате, а розпочате підлягає закриттю у випадку встановлення відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

За таких обставин приходжу до висновку про відсутність в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч.2 ст.130 КУпАП, тому на підставі ст.247 КУпАП провадження у справі слід закрити.

Керуючись п.1 ч.1 ст. 247, ст. 283, ч.1 п.3 ст. 284, ст. 289 КУпАП

П О С Т А Н О В И В:

Провадження у справі про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 закрити за відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч.2 ст.130 КУпАП.

Постанову може бути оскаржено особою, щодо якої її винесено, захисником протягом десяти днів з дня винесення постанови.

Апеляційна скарга подається до Дніпровського апеляційного суду через Тернівський районний суд міста Кривого Рогу Дніпропетровської області.

Постанова судді у справах про адміністративне правопорушення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Постанова судді у справі про адміністративне правопорушення може бути оскаржена протягом десяти днів з дня винесення постанови особою, щодо якої її винесено, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником, а також прокурором у випадках, передбачених частиною п`ятою статті 7 та частиною першою статті 287 КУпАП. Апеляційна скарга, подана після закінчення цього строку, повертається апеляційним судом особі, яка її подала, якщо вона не заявляє клопотання про поновлення цього строку, а також якщо у поновленні строку відмовлено.

Апеляційна скарга подається до Дніпровського апеляційного суду через Тернівський районний суд міста Кривого Рогу Дніпропетровської області.

Суддя: