Справа № 588/1000/21
провадження № 3/588/397/21
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

13 вересня 2021 року м. Тростянець

Суддя Тростянецького районного суду Сумської області Щербаченко М. В., за участю секретарів судового засідання Горлянд С.В., Безкоровайної А.С., прокурорів Орєхової Н.О., Казьміна В.М., особи, яка притягається до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , її захисника адвоката Кравченка П.А., розглянувши у відкритому судовому засіданні об`єднану справу про адміністративне правопорушення за матеріалами, що надійшли з Управління стратегічних розслідувань в Сумській області Департаменту стратегічних розслідувань Національної поліції України про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки с.Боромля Сумської області, громадянки України, яка працює медичним директором КНП «Тростянецька міська лікарня» Тростянецької міської ради, РНОКПП НОМЕР_1 , зареєстрована та проживає за адресою: АДРЕСА_1 ,

за частинами 1, 2 статті 172-7 КУпАП,

У С Т А Н О В И В:

Відповідно до протоколів про адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією №173/2021, 174/2021, 175/2021, 188/2021, 189/2021, 190/2021 від 17 червня 2021 року ОСОБА_1 обвинувачується в тому, що вона будучи з 15.04.2019 року медичним директором Комунального некомерційного підприємства «Тростянецька міська лікарня» Тростянецької міської ради, на яку відповідно до підпункту «а» пункту 2 частини 1 статті 3 Закону України «Про запобігання корупції» поширюються вимоги цього Закону, користуючись своїми службовими повноваженнями та пов`язаними із цим можливостями, маючи реальний конфлікт інтересів особисто видала накази «Про встановлення доплат працівникам задіяним в ліквідації гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2 Комунального некомерційного підприємства «Тростянецька міська лікарня» Тростянецької міської ради» від 12.06.2020 № 136а, від 08.09.2020 № 174, від 06.11.2020 № 219, яким собі установила указану доплату та її розмір у квітні 2020 року в сумі 15089,82 грн., у серпні 2020 року в сумі 15000 грн. та у жовтні 2020 року в сумі 2800 грн.

У зазначених протоколах про адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією від 17 червня 2021 року за версією старшого оперуповноваженого Управління стратегічних розслідувань в Сумській області Департаменту стратегічних розслідувань Національної поліції України ОСОБА_3 приватний інтерес у медичного директора КНП «Тростянецька міська лікарня» Тростянецької міської ради ОСОБА_1 під час видання указаних наказів полягав у тому, що накази стосувались її особисто, контроль за їх виконанням вона залишила за собою, а неупередженість щодо прийнятого рішення полягала у тому, що вона скористалась правом, встановила доплату та її розмір у приватних інтересах без фактичного відпрацювання годин як працівника, який задіяний у роботі з ліквідації гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2.

Від медичного директора ОСОБА_1 на адресу засновника підприємства (Тростянецької міської ради) або Національного агентства з питань запобігання корупції з червня 2020 по квітень 2021 року повідомлення про реальний або потенційний конфлікт інтересів не надходило.

За змістом протоколів про адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією №173/2021, 174/2021, 175/2021, 188/2021, 189/2021, 190/2021 від 17 червня 2021 року, ураховуючи, що ОСОБА_1 у порушення вимог пунктів 1-4 частини першої статті 28 Закону України «Про запобігання корупції» не вжила заходів щодо недопущення виникнення реального, потенційного конфлікту інтересів, не повідомила про наявність реального конфлікту інтересів, вчинила дії та прийняла рішення в умовах реального конфлікту інтересів.

На підставі викладеного, старший оперуповноважений Управління стратегічних розслідувань в Сумській області Департаменту стратегічних розслідувань Національної поліції України Шосталь О.О. діяння ОСОБА_1 за обставин викладених у протоколах кваліфікував як адміністративні правопорушення, пов`язані з корупцією, передбачені частиною 1 статті 172-7 КУпАП (неповідомлення особою у встановлених законом випадках та порядку про наявність у неї реального конфлікту інтересів) та частиною 2 статті 172-7 КУпАП (прийняття рішень в умовах реального конфлікту інтересів).

Особа, яка притягається до адміністративної відповідальності, ОСОБА_1 вину не визнала, вважала, що не допускала правопорушень, пов`язаних з корупцією, посилалась на те, що сумлінно працювала і організовувала процес лікування хворих, лише підписала накази за дорученням керівника. При складанні протоколів її пояснення і позиція не з`ясовувалась та не враховувались, додому під час відпустки приїхав працівник поліції і поставив до відома, що складено протоколи. По суті викладених у протоколах обставинах ОСОБА_1 пояснила, що КНП «Тростянецька міська лікарня» Тростянецької міської ради з 01 квітня 2020 року була визначена опорною лікарнею для лікування та госпіталізації пацієнтів з COVID-19 з Тростянецького, Охтирського та Великописарівського районів Сумської області. Опорних лікарень було всього 5-6 на всю область. Такий статус вимагав вжиття організаційних заходів із створення відповідних умов для прийняття та стаціонарного лікування пацієнтів, у тому числі, із пристосуванням для цього інших відділень лікарень, крім інфекційного. ОСОБА_1 зазначила, що вона разом з генеральним директором лікарні та його іншим його заступником належать до керівного складу, тому їх робочий день ненормований і не передбачає обліку робочого часу, витраченого на ліквідацію гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2, оскільки з квітня 2020 року це було постійно і майже цілодобово. ОСОБА_1 зазначила, що постійно була в інфекційному та реанімаційному відділеннях, вирішувала всі питання організації лікування пацієнтів, а також приймала хворих, вдень і вночі була на телефонному зв`язку з сімейними лікарями, які постійно звертались з питання лікування та госпіталізації пацієнтів з COVID-19.

З приводу підписання наказів про установлення доплат працівникам КНП «Тростянецька міська лікарня» задіяним в ліквідації гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2 ОСОБА_1 пояснила, що підписала відповідні накази за дорученням генерального директора лікарні ОСОБА_4 , який на її питання чи має вона право підписати наказ, у тому числі і стосовно себе, пояснив, що лише на нього як на керівника закладу поширюються норми Закону України «Про запобігання корупції», його заступників, які на відміну від генерального директора не подають декларації, норми про конфлікт інтересів не стосуються. ОСОБА_1 зазначила, що не визначала сама собі розмір доплати, а також іншим працівникам, їй лише принесли на підпис накази, вона займалась основними своїми функціями медичного директора. Це вирішувались Комісією у складі генерального директора ОСОБА_4 , бухгалтера та начальника планово-економічного відділу ОСОБА_5 , які виходячи з наданої НСЗУ за підсумками роботи лікарні за відповідний місяць суми, визначали розмір доплати кожному працівнику лікарні, посада якого визначена у Переліку тих, хто має право на відповідну доплату.

Захисник ОСОБА_1 адвокат Кравченко П.А. у судовому засіданні просив суд закрити провадження у справі у зв`язку з відсутністю в діях ОСОБА_1 складу адміністративних правопорушень, пов`язаних з корупцією, передбачених частинами 1, 2 статті 172-7 КУпАП. Свою позицію захисник мотивував тим, що Перелік посад працівників, зайнятих на роботах з ліквідації гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2, яким встановлюється доплата у розмірі 300 відсотків, не залежав від дискреційних повноважень ОСОБА_1 , у якої не було розсуду стосовно віднесення власної посади до цього Переліку, оскільки відповідний Перелік цих посад, до яких віднесено медичного директора, визначено наказом МОЗ України № 768 від 02.04.2020, який був імплементований наказом по КНП «Тростянецька міська лікарня» від 14.04.2020 № 112. Також захисник Кравченко П.А. вказав, що розмір доплати залежав від відпрацьованого часу лише у первісній редакції постанови Кабінету Міністрів України від 23.03.2020 № 246 до внесення відповідних змін постановою від 24.04.2020 № 331, якою збільшено розмір доплати з 200 до 300 % заробітної плати (посадового окладу з урахуванням доплат і надбавок) і виключено прив`язку до відпрацьованого часу, тому захисник вважав необґрунтованим і недоведеним жодними доказами посилання у протоколах про не відпрацювання ОСОБА_1 годин як працівника, який задіяний у роботі з ліквідації гострої респіраторної хвороби COVID-19. Ураховуючи наказ Міністерства праці та соціальної політики від 02.06.2003 № 145, а також наказ МОЗ України № 768 від 02.04.2020, захисник Кравченко П.А. вважав, що розмір доплати є фіксованим і становить три посадові оклади (тарифні ставки), що також вказує на право ОСОБА_1 отримати відповідну доплату саме у розмірі 300 %, і як наслідок, свідчить про відсутність вибору при визначенні розміру, тобто дискреції і виключає конфлікт інтересів. Як з`ясовано під час допиту свідків ОСОБА_4 та ОСОБА_5 конкретний розмір доплат визначала створена за усним розпорядження генерального директора робоча група, до якої фактично не входила ОСОБА_6 і вона не могла впливати на розмір як своєї доплати, так і інших працівників закладу. Також в умовах триваючого карантину складення подібних протоколів стосовно медичних працівників на думку захисника Кравченка П.А. не відповідає легітимній меті та деморалізує лікарів, а притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності, яка працювала у епіцентрі хвороби, є несправедливим.

Прокурор Казьмін В.М. підтримав складені відносно ОСОБА_1 протоколи та вважав, що досліджені під час судового розгляду докази підтверджують факт вчинення нею адміністративних правопорушень, пов`язаних з корупцією, передбачених частинами 1, 2 статті 172-7 КУпАП, зокрема, допущення неповідомлення про наявність реального конфлікту інтересів та прийняття управлінського рішення у формі наказу про встановлення щодо себе відповідної доплати, якого можна було уникнути виданням декількох наказів по закладу за підписом різних посадових осіб керівного складу.

Заслухавши пояснення ОСОБА_1 , позиції його захисника та прокурора, дослідивши матеріали справи, оцінивши докази в їх сукупності, доходжу таких висновків.

Відповідно до вимог статті 280 КУпАП при розгляді справи про адміністративне правопорушення орган (посадова особа) зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа у його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно матеріальну шкоду, а, також, з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Частина 1 статті 172-7 КУпАП передбачає відповідальність за неповідомлення особою у встановлених законом випадках та порядку про наявність у неї реального конфлікту інтересів, а частина 2 статті 172-7 КУпАП - за вчинення дій чи прийняття рішень в умовах реального конфлікту інтересів.

Згідно з примітками до вказаної статті, суб`єктом правопорушень у цій статті є особи, зазначені у пунктах 1, 2 частини 1 статті 3 Закону України "Про запобігання корупції".

Відповідно до статті 1 Закону України «Про запобігання корупції» (далі Закон - № 1700-VII) правопорушення, пов`язане з корупцією, є діяння, що не містить ознак корупції, але порушує встановлені цим Законом вимоги, заборони та обмеження, вчинене особою, зазначеною у частині першій статті 3 цього Закону, за яке законом встановлено кримінальну, адміністративну, дисциплінарну та/або цивільно-правову відповідальність.

Статтею 3 Закону № 1700-VII визначено суб`єктів, на які поширюється дія цього Закону. Зокрема, згідно з підпунктом «а» пункту 2 частини першої статті 3 Закону № 1700-VII суб`єктами, на яких поширюється дія цього Закону, є посадові особи юридичних осіб публічного права, які не зазначені у пункті 1 частини першої цієї статті.

Як установлено суддею з досліджених матеріалів справи рішенням Тростянецької міської ради від 20.09.2018 № 715 було створено Комунальне некомерційне підприємство «Тростянецька міська лікарня» Тростянецької міської ради шляхом реорганізації (перетворення) Комунального закладу «Тростянецька центральна районна лікарня» (а.с.15-16).

Комунальне некомерційне підприємство «Тростянецька міська лікарня» Тростянецької міської ради є юридичною особою публічного права. Управління підприємством здійснює Тростянецька міська рада (Засновник). Поточне керівництво (оперативне управління) Підприємством здійснює керівник Генеральний директор, який призначається на посаду і звільняється з неї за рішенням Тростянецької міської ради (пункти 4.1, 7.1, 7.2 Статуту) (а.с.16-19).

Наказом від 15.04.2019 № 73-к ОСОБА_1 була переведена з посади заступника головного лікаря з медичної частини на посаду медичного директора у зв`язку зі змінами у штатному розписі, яку займає до цього часу (а.с.20).

Посада медичного директора належить до професій керівників лікарні. Основна мета роботи медичного директора організовувати роботу лікарні із медичного обслуговування населення та ефективно керувати нею, підвищувати якість медичних послуг (пункти 1.1, 1.2 Посадової інструкції Медичного директора КНП «Тростянецька міська лікарня» Тростянецької міської ради) (а.с.21, 22).

Медичний директор безпосередньо підпорядковується генеральному директору лікарні. У своїй роботі медичний директор керується законодавством України про охорону здоров`я, Статутом лікарні та іншими локальними нормативними актами, правилами, нормами охорони праці, протипожежного захисту та виробничої санітарії, посадовою інструкцією, службовими наказами та розпорядженнями генерального директора лікарні (пункти 1.4, 1.5 Посадової інструкції Медичного директора КНП «Тростянецька міська лікарня» Тростянецької міської ради).

Відтак, ОСОБА_1 як посадова особа юридичної особи публічного права є суб`єктом, на яку поширюється вимоги статті 28 Закону України «Про запобігання корупції» та є суб`єктом відповідальності за вчинення правопорушень, пов`язаних з корупцією, які передбачені частинами 1, 2 статті 172-7 КУпАП.

Наказом від 22.04.2019 № 144 з метою виключення порушень антикорупційного законодавства та відповідно до пункту 7.5.1 Статуту генеральний директор КНП «Тростянецька міська лікарня» Тростянецької міської ради делегував право підпису заступнику генерального директора (медичному директору) ОСОБА_1 на всіх фінансових, бухгалтерських документах, наказах з основної діяльності, договорах, наказах з кадрових питань при відсутності генерального директора або заступника генерального директора та документах, підписання яких генеральним директором може призвести до конфлікту інтересів та з метою виключення порушень чинного антикорупційного законодавства України (а.с.19 зворотній бік аркуша).

ОСОБА_1 як заступник генерального директора (медичний директор) КНП «Тростянецька міська лікарня» Тростянецької міської ради 12.06.2020 підписала наказ № 136а, яким 84 працівникам закладу, задіяним в ліквідації гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2 у квітні 2020 року, у тому числі ОСОБА_1 , була установлена доплата відповідно до постанови Кабінету Міністрів України від 23.03.2020 «Деякі питання оплати праці медичних та інших працівників, які безпосередньо зайняті на роботах з ліквідації гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2». Указаним наказом ОСОБА_1 установлена доплата за квітень 2020 року в розмірі 107,78%, що становить 15089,82 грн. (а.с.82-84).

У подальшому ОСОБА_1 також були підписані наказ від 08.09.2020 № 174, яким 171 працівникам закладу, задіяним в ліквідації гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2 у серпні 2020 року, була установлена доплата, у тому числі, ОСОБА_1 - в розмірі 107,14%, що становить 15000 грн. (а.с.23-26) та наказ від 06.11.2020 № 219, яким 157 працівникам закладу, задіяним в ліквідації гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2 у жовтні 2020 року, була установлена доплата, у тому числі, ОСОБА_1 - в розмірі 20%, що становить 2800 грн. (а.с.137-140).

Надаючи правову оцінку установленим обставинам, суд виходить з таких мотивів.

Закон № 1700-VII визначає правові та організаційні засади функціонування системи запобігання корупції в Україні, зміст та порядок застосування превентивних антикорупційних механізмів, правила щодо усунення недоліків корупційних правопорушень.

Так, відповідно до частини першої статті 28 Закону № 1700-VII особи, зазначені у пунктах 1, 2 частини першої статті 3 цього Закону, зобов`язані:

1) вживати заходів щодо недопущення виникнення реального, потенційного конфлікту інтересів;

2) повідомляти не пізніше наступного робочого дня з моменту, коли особа дізналася чи повинна була дізнатися про наявність у неї реального чи потенційного конфлікту інтересів безпосереднього керівника, а у випадку перебування особи на посаді, яка не передбачає наявності у неї безпосереднього керівника, або в колегіальному органі - Національне агентство чи інший визначений законом орган або колегіальний орган, під час виконання повноважень у якому виник конфлікт інтересів, відповідно;

3) не вчиняти дій та не приймати рішень в умовах реального конфлікту інтересів;

4) вживати заходів щодо врегулювання реального чи потенційного конфлікту інтересів.

Реальний конфлікт інтересів - суперечність між приватним інтересом особи та її службовими чи представницькими повноваженнями, що впливає на об`єктивність або неупередженість прийняття рішень, або на вчинення чи невчинення дій під час виконання зазначених повноважень.

Складовими конфлікту інтересів (реального, потенційного) є: приватний інтерес (будь-який майновий чи немайновий), службові/представницькі повноваження (безпосередні та загальнослужбові), вплив (можливість впливу) приватного інтересу на об`єктивність або неупередженість прийняття рішень, вчинення або невчинення дій під час реалізації повноважень.

Приватний інтерес - будь-який майновий чи немайновий інтерес особи, у тому числі зумовлений особистими, сімейними, дружніми чи іншими позаслужбовими стосунками з фізичними чи юридичними особами, у тому числі ті, що виникають у зв`язку з членством або діяльністю в громадських, політичних, релігійних чи інших організаціях (абзац дванадцятий частини першої статті 1 Закону 1700-VII).

Приватний інтерес може впливати на об`єктивність або неупередженість прийняття рішень, вчинення чи невчинення дій лише під час реалізації службових/представницьких повноважень, що є дискреційними.

Відповідно до Наукового висновку щодо меж дискреційного повноваження суб`єкта владних повноважень та судового контролю за його реалізацією, підготовленого 01.03.2018 за дорученням Голови Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду - дискреційне повноваження може полягати у виборі діяти чи бездіяти, а якщо діяти - у виборі варіанта рішення чи дії серед варіантів, що прямо чи опосередковано закріплені в законі. Важливою ознакою такого вибору є те, що він здійснюється без необхідності узгодження варіанту вибору із будь-ким.

Також, згідно з Рекомендаціями Комітету Міністрів Ради Європи № R(80)2, прийнятими Комітетом Міністрів 11.03.1980 на 316-й нараді: дискреційні повноваження це повноваження, які адміністративний орган, приймаючи рішення, може здійснювати з певною свободою розсуду, тобто коли такий орган може обирати з кількох юридично допустимих рішень те, яке він вважає найкращим за таких обставин.

Так, установлення особливих умов та розмірів оплати праці для медичних та інших працівників, які надають медичну допомогу хворим на інфекційні хвороби, виконують інші роботи, пов`язані з високим ризиком зараження збудниками інфекційних хвороб, передбачено статтею 40 Закону України від 06.04.2000 №1645-ІІІ «Про захист населення від інфекційних хвороб».

Постановою Кабінету Міністрів України від 11 липня 2001 року № 791 «Про реалізацію статті 40 Закону України "Про захист населення від інфекційних хвороб» визначено, що умови оплати праці медичних та інших працівників за період роботи, пов`язаної з ліквідацією епідемій та спалахів інфекційних хвороб, а також в осередках особливо небезпечних і небезпечних інфекційних хвороб затверджуються Міністерством праці та соціальної політики за погодженням з Міністерством фінансів і Міністерством охорони здоров`я.

Відповідні умови оплати праці медичних та інших працівників за період роботи по ліквідації епідемій було визначено наказом Міністерства праці та соціальної політики України від 02.06.2003 №145, зареєстрованим в Міністерстві юстиції України 27 червня 2003 року за №523/7844 (надалі - наказ №145 від 02.06.2003), який наразі є чинним.

Відповідно до підпункту 1.1 пункту 1 Наказу №145 від 02.06.2003, порядок оплати праці за період роботи з ліквідації епідемій і спалахів інфекційних хвороб, а також в осередках особливо небезпечних і небезпечних інфекційних хвороб, застосовується за умови встановлення Урядом в осередках та на відповідних територіях карантину, згідно з порядком, визначеним статтею 29 Закону України "Про захист населення від інфекційних хвороб".

Підпунктами 1.1, 1.2 пункту 1 Наказу №145 від 02.06.2003 визначено, що медичним та іншим працівникам закладів (відділень) охорони здоров`я, які безпосередньо зайняті ліквідацією епідемій та лікуванням захворювань людей, здійснюються доплати до заробітної плати в розмірі трьох схемних посадових окладів (тарифних ставок) пропорційно відпрацьованому часу.

Кабінетом Міністрів України 11.03.2020 прийнято постанову №211 "Про запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2", яка неодноразово змінювалась, і за змістом пункту 1 якої, з 12 березня 2020 року на усій території України встановлено карантин.

Постановою Кабінету Міністрів України від 23 березня 2020 року №246 "Деякі питання оплати праці медичних та інших працівників, які безпосередньо зайняті на роботах з ліквідації гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2" у первісній редакції було установлено, що на період здійснення заходів, спрямованих на запобігання виникненню і поширенню, локалізацію та ліквідацію спалахів, епідемій та пандемій гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2 і до завершення здійснення зазначених заходів встановлюються додаткові доплати у розмірі до 200 відсотків посадового окладу (з підвищеннями) з урахуванням обов`язкових доплат, надбавок пропорційно відпрацьованому часу.

Проте, до указаної постанови від 23 березня 2020 року №246 були внесені зміни постановою Кабінету Міністрів України від 24 квітня 2020 року №331, яка відповідно до її пунктів 8 та 9 застосовується з 1 квітня 2020 року та діє у період карантину, встановленого з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2, та протягом 30 календарних днів після його відміни.

Указаною постановою від 24 квітня 2020 року №331 до Переліку закладів охорони здоров`я, які надають стаціонарну медичну допомогу пацієнтам з гострою респіраторною хворобою COVID-19, спричиненою коронавірусом SARS-CoV-2 віднесений Комунальний заклад Тростянецька центральна районна лікарня, який реорганізований у КНП «Тростянецька міська лікарня» Тростянецької міської ради.

Пунктом 1 постанови від 23 березня 2020 року №246 (у редакції постанови від 24 квітня 2020 року №331) установлено, що на період здійснення заходів, спрямованих на запобігання виникненню і поширенню, локалізацію та ліквідацію спалахів, епідемій та пандемій гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2 (далі - коронавірусна хвороба (COVID-19), визначений Кабінетом Міністрів України в акті про встановлення карантину з метою запобігання поширенню на території України коронавірусної хвороби (COVID-19), до завершення здійснення зазначених заходів встановлюється додаткова доплата у розмірі до 300 відсотків заробітної плати (посадового окладу (з підвищеннями) з урахуванням передбачених законодавством обов`язкових доплат та надбавок - у закладах охорони здоров`я, що надають медичну допомогу хворим на коронавірусну хворобу (COVID-19) та уклали договір про медичне обслуговування населення за програмою державних гарантій медичного обслуговування населення за відповідним переліком та обсягом медичних послуг з Національною службою здоров`я, медичним та іншим працівникам, які безпосередньо зайняті на роботах з надання медичних послуг хворим на коронавірусну хворобу (COVID-19).

Отже, з 01.04.2020 року за рішенням Уряду для медичних та інших працівників, що безпосередньо зайняті у ліквідації епідемії та здійснення заходів із запобігання поширенню гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2, була передбачена обов`язкова доплата у розмірі до 300 відсотків заробітної плати (посадового окладу (з підвищеннями) з урахуванням передбачених законодавством обов`язкових доплат та надбавок.

Абзацом 5 пункту 1 постанови від 23 березня 2020 року №246 (у редакції постанови від 24 квітня 2020 року №331) визначено, що конкретний перелік посад працівників, яким встановлюється доплата, затверджується керівником закладу охорони здоров`я.

Наказом Міністерства охорони здоров`я України №768 від 02.04.2020 "Про затвердження Переліку посад медичних та інших працівників, що безпосередньо зайняті у ліквідації епідемії та здійснення заходів із запобігання поширенню гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2, яким здійснюється доплата в розмірі трьох окладів (тарифних ставок) за березень 2020 року" ( далі наказ МОЗ України №768) затверджено Перелік посад медичних та інших працівників, що безпосередньо зайняті у ліквідації епідемії та здійсненні заходів з запобігання поширенню гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2 та лікуванням пацієнтів із випадками гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2, яким здійснюється доплата в розмірі трьох окладів (тарифних ставок) за березень 2020 року.

Наказом МОЗ України №768 установлено, що персональний перелік працівників, яким встановлюється доплата, затверджується керівником відповідного закладу охорони здоров`я.

Переліком посад, який затверджено наказом МОЗ України №768, у розділі «Керівники» передбачено посаду заступника генерального директора з числа лікарів.

Структура заробітної плати визначена статтею 2 Закону України «Про оплату праці», відповідно до якої заробітна плата складається із основної та додаткової заробітної плати та інших заохочувальних та компенсаційних виплат.

Додаткова заробітна плата це винагорода за працю понад установлені норми, за трудові успіхи та винахідливість і за особливі умови праці. Вона включає доплати, надбавки, гарантійні і компенсаційні виплати, передбачені чинним законодавством; премії, пов`язані з виконанням виробничих завдань і функцій.

Таким чином, доплата, передбачена постановою від 23 березня 2020 року №246, наказом №145 від 02.06.2003, наказом МОЗ України №768, є додатковою заробітною платою.

Установлення доплати, яка передбачена викладеними вище нормативними актами, і які визначають її розмір, проводиться за наявності наступних умов:

1) медичний заклад передбачено переліком закладів охорони здоров`я, зазначеним у постанові від 23 березня 2020 року № 246;

2) медичний заклад уклав договір про медичне обслуговування населення за програмою державних гарантій медичного обслуговування населення за відповідним переліком та обсягом медичних послуг з Національною службою здоров`я, або це державний заклад охорони здоров`я, що визначений у рішенні відповідних центральних органів виконавчої влади для надання стаціонарної медичної допомоги хворим на коронавірусну хворобу COVID-19;

3) посада працівника передбачена переліком посад працівників, яким встановлюється доплата, затвердженим керівником відповідного закладу охорони здоров`я;

4) працівник працював (працює) на посаді, передбаченій у переліку, затвердженому керівником відповідного закладу охорони здоров`я.

Доплати здійснюються за рахунок коштів, отриманих закладами охорони здоров`я відповідно до договорів про медичне обслуговування населення за програмою державних гарантій медичного обслуговування населення за відповідним переліком та обсягом медичних послуг, укладених з Національною службою здоров`я, та з місцевих бюджетів.

Повертаючись до обставин цієї справи слід зазначити, що на переконання суду нормативні акти, які урегульовують умови оплати праці медичних та інших працівників за період роботи, пов`язаної з ліквідацією епідемій та спалахів інфекційних хвороб, виключають можливість посадових осіб закладів охорони здоров`я повністю діяти на власний розсуд (встановити або не встановити надбавку, віднести чи не віднести ту чи іншу посаду до працівників, яким вона може бути установлена). Крім того, наведені вище нормативні акти Уряду передбачають граничний розмір доплати (спочатку до 200% посадового окладу (з підвищеннями) пропорційно відпрацьованому часу, а з 01.04.2020 до 300 % відсотків заробітної плати незалежно від відпрацьованого часу), а накази Міністерства праці та соціальної політики і Міністерства охорони здоров`я № 145 та 768 відповідно передбачають фіксовані розміри (три оклади (тарифні ставки) умови, за наявності яких встановлюється відповідна доплата до заробітної плати, що також вказує на відсутність єдиного підходу у рішеннях органів виконавчої влади у визначенні розміру доплати, та вказує на обмеження дискреції керівника у визначенні розміру доплати.

З матеріалів справи установлено, що на підставі наказу МОЗ України №768 наказом заступника генерального директора КНП «Тростянецька міська лікарня» Тростянецької міської ради ОСОБА_7 від 14.04.2020 № 112 (далі - наказ КНП від 14.04.2020 № 112) був затверджений Перелік посад медичних та інших працівників, що безпосередньо зайняті у ліквідації епідемії та здійсненні заходів з запобігання поширенню гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2 та лікуванням пацієнтів із випадками гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2, яким здійснюється доплата в розмірі трьох окладів (тарифних ставок), який містить посаду медичного директора, яку займає ОСОБА_1 (а.с.20).

При цьому, пунктом 2 наказу КНП від 14.04.2020 № 112 установлено, що персональний перелік працівників, яким встановлюється доплата, затверджується генеральним директором КНП «Тростянецька міська лікарня» Тростянецької міської ради за поданням медичного директора ОСОБА_1 спільно з начальником планово-економічного відділу ОСОБА_5 спільно з начальником відділу кадрів ОСОБА_8 .

Викладений пункт 2 наказу КНП «Тростянецька міська лікарня» Тростянецької міської ради від 14.04.2020 № 112 не передбачає службових повноважень одноособового вирішення ОСОБА_1 питання встановлення тим чи іншим працівникам, у тому числі собі, відповідної доплати. Указаний пункт наказу передбачає вирішення цього питання генеральним директором за участі указаних вище посадових осіб закладу.

Указане узгоджується з показаннями допитаних як свідків генерального директора КНП «Тростянецька міська лікарня» Тростянецької міської ради ОСОБА_4 та начальника планово-економічного відділу ОСОБА_5 .

Так, допитаний як свідок ОСОБА_4 суду показав, що у прийнятих Кабінетом Міністрів України постанові № 246 та наказах МОЗ України, якими заклад керувався при встановленні та виплаті доплат працівникам задіяним у ліквідації хвороби COVID-19, не було визначено конкретного механізму та порядку встановлення таких доплат працівникам. З моменту коли постало таке питання в міській раді, яка є засновником КНП «Тростянецька міська лікарня», була проведена нарада щодо порядку розподілу коштів. Потім у закладі на підставі Переліку, визначеного наказом МОЗ був затверджений Перелік працівників КНП «Тростянецька міська лікарня», задіяним у ліквідації хвороби COVID-19, яким може бути установлена відповідна доплата. Для визначення за підсумками роботи за місяць персонального переліку працівників та конкретного розміру доплат, який підлягає виплаті кожному працівнику, за усним розпорядженням ОСОБА_4 була створена робоча група, яку він очолив, і яка складалась з начальника планово-економічного відділу ОСОБА_5 , працівника розрахункового відділу, відділу кадрів та юрисконсульта. ОСОБА_1 фактичної участі в цьому не брала. Було вирішено з метою економії коштів та можливості придбання медикаментів та всіх необхідних засобів для лікування хворих визначати розмір доплат у максимальному розмірі 300 % лише для працівників інфекційного та реанімаційного відділення, іншим доплата визначалась виходячи з їх особистого внеску у ліквідацію хвороби, ступеню ризику зараження та частоти контактування з хворими. ОСОБА_1 за твердженням ОСОБА_4 була залучена безпосередньо до роботи з хворими, постійно виходила до приймального відділення, вирішувала питання сортування пацієнтів, проводила обходи і фактично заслуговувала на розмір доплати навіть більший, ніж визначено в наказах. ОСОБА_4 вказав, що вона не визначала ні собі, ні іншим працівникам розмір доплати, проект наказу готували працівники економічного та розрахункового відділу, погоджували з ОСОБА_4 , а вже підписання цього наказу останній доручав одному із своїх заступників залежно від того хто був на роботі. ОСОБА_1 зверталась до ОСОБА_4 перед підписанням наказів чи нічого їй не буде за те, що і вона включена в цей наказ, який він доручає підписати, але ОСОБА_4 ґрунтуючись на роз`ясненнях декількох юристів запевнив її, що у неї не буде конфлікту інтересів, оскільки лише на генерального директора, який має подававати декларацію, поширюються відповідні обмеження та обов`язки не допускати конфлікту інтересів.

Допитаний як свідок ОСОБА_5 суду показав, що з 2015 року працює начальником планово-економічного відділу лікарні. Виплата доплат працівникам, задіяним у ліквідації хвороби COVID-19 проводилась на підставі постанови № 246 та відповідних наказів, а конкретний розмір та перелік працівників, яким встановлюється доплата визначалась після отримання лікарнею відповідних коштів за державною програмою, які щоразу перераховувались із запізненням і кожного разу сума була різною і не завжди вистачало на виплату доплат у розмірі 300 %, тому доплати встановлювались у різних відсотках. Генеральним директором була створена робоча група, до якої входив і свідок ОСОБА_5 , представник відділу кадрів, юрист та працівник розрахункового відділу. Максимальний розмір доплати встановлювався для працівників інфекційного та реанімаційного відділення, іншим працівникам визначався генеральним директором у меншому розмірі. Потім готувався проект наказу і на підпис подавався керівництву. ОСОБА_1 не входила до робочої групи і не брала фактичної участі у визначенні розміру доплат, вона не могла вплинути на розмір своєї доплати, оскільки це вирішував генеральний директор ОСОБА_4 на засіданні робочої групи і він завжди був на її засіданні і вже визначений у такий спосіб розмір доплати не міг змінюватися на стадії підписання наказу відповідним заступником генерального директора.

Отже, з огляду на визначені постановою від 23 березня 2020 року №246, наказом №145 від 02.06.2003, наказом МОЗ України №768 умови встановлення та виплати спірної доплати, зміст пункту 2 наказу КНП від 14.04.2020 № 112, показання свідків ОСОБА_4 та ОСОБА_5 суд дійшов висновку, що:

1) ОСОБА_1 самостійно не приймала рішення про віднесення посади заступник генерального директора (медичний директор) до Переліку посад працівників, що безпосередньо зайняті у ліквідації епідемії та здійсненні заходів із запобігання поширенню гострої респіраторної хвороби COVID-19, яким встановлюється доплата;

2)визначення персонального переліку працівників КНП «Тростянецька міська лікарня» Тростянецької міської ради та розміру доплати вирішувалось без участі ОСОБА_1 на засіданні робочої групи на чолі з генеральним директором КНП «Тростянецька міська лікарня» і який затверджував такий розмір, про що йдеться у пункті 2 наказу КНП від 14.04.2020 № 112;

3) розмір доплати встановлений ОСОБА_9 не перевищував граничний розмір такої доплати відповідно до постанови від 23 березня 2020 року №246 та фіксованого розміру відповідно до наказів Міністерства праці та соціальної політики і Міністерства охорони здоров`я № 145 та 768;

4)підписання наказів від 12.06.2020 № 136а, від 08.09.2020 № 174, від 06.11.2020 № 219 «Про встановлення доплат працівникам задіяним в ліквідації гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2 Комунального некомерційного підприємства «Тростянецька міська лікарня» Тростянецької міської ради»» ОСОБА_1 було здійснено на виконання доручення генерального директора ОСОБА_4 з метою імплементації його рішення за підсумками засідання робочої групи, на якому визначено персональний перелік працівників та розмір їх доплат за результатами роботи за відповідний місяць, виходячи з суми коштів даної НСЗУ за програмою державних гарантій медичного обслуговування населення.

Викладене на переконання суду свідчить про те, що ОСОБА_1 не мала відповідних службових повноважень дискреційного характеру, тобто не діяла і не мала права діяти на власний розсуд без потреби узгодження варіанту вибору із будь-ким при визначенні собі та іншим працівникам закладу розміру доплати, яка законодавством передбачена для працівників задіяних в ліквідації гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2.

За таких обставин, у медичного директора КНП «Тростянецька міська лікарня» Тростянецької міської ради ОСОБА_1 під час підписання наказів від 12.06.2020 № 136а, від 08.09.2020 № 174, від 06.11.2020 № 219 був відсутній реальний конфлікт інтересів, оскільки її приватний інтерес за відсутності дискреційних повноважень не може впливати на об`єктивність або неупередженість прийняття рішень.

Також є безпідставним посилання у протоколах про адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією №173/2021, 174/2021, 189/2021, 190/2021 від 17 червня 2021 року на те, що ОСОБА_1 наказом від 08.09.2020 № 174 та від 06.11.2020 № 219 була установлена доплата без фактичного відпрацювання годин як працівника, який задіяний у роботі з ліквідації гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2.

Постанова Кабінету Міністрів України від 23 березня 2020 року №246 (у редакції постанови від 24.04.2020 № 331, яка чинна з 01.04.2020) та наказ МОЗ України №768 не містять застережень стосовно установлення її пропорційно відпрацьованому часу, у тому числі у безпосередньому контакті з хворими на коронавірусну хворобу (COVID-19).

Натомість така доплата установлюється працівникам, які задіяні у роботі з ліквідації гострої респіраторної хвороби COVID-19, що передбачає не тільки роботу у безпосередньому контакті з хворими, а і у організації процесу лікування таких хворих, що також пов`язане із ризиком зараження. Така виплата за своєю природою є компенсацією держави за роботу в умовах підвищеного ризику для здоров`я під час ліквідації епідемії спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2 і вона повинна проводитися за весь робочий час, відпрацьований працівником за професією (посадою), яка зазначена у переліку до наказу МОЗ України №768 та у персональному переліку працівників, яким встановлена доплата.

Відсутність у наказах від 08.09.2020 № 174, від 06.11.2020 № 219 відпрацьованих ОСОБА_1 годин не свідчить про те, що остання у квітні, серпні та жовтні 2020 року не працювала і не була задіяна у роботі з ліквідації гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2.

Викладене у протоколах твердження уповноваженої особи, якою складено протоколи оперуповноваженого Шосталь О.О. про фактичне не відпрацювання ОСОБА_1 годин роботи з ліквідації хвороби, не ґрунтуються на достатній сукупності наданих до суду доказів, тобто первинних документах, в яких обліковується робочий час, а тому по суті такі твердження у протоколі є припущеннями, на яких в силу приписів частини 3 статті 62 Конституцій України не може ґрунтуватись обвинувачення у вчиненні адміністративного правопорушення, пов`язане з корупцією.

Також у протоколах № 173/2021, 175/2021, 189/2021 від 17 червня 2021 року в обґрунтування вчинення ОСОБА_1 адміністративного правопорушення, пов`язаного з корупцією, передбаченого частиною 1 статті 172-7 КУпАП, є посилання на те, що від медичного директора ОСОБА_1 повідомлення про потенційний чи реальний конфлікт інтересів на адресу засновника підприємства Тростянецької міської ради або Національного агентства з питання запобігання корупції протягом 2020-2021 року не надавалось.

За подібного викладення обставин, за висновком оперупноваженого ОСОБА_3 , яким складено зазначені протоколи, ОСОБА_1 мала альтернативний обов`язок повідомити про відповідний конфлікт інтересів або засновника, або НАЗК.

Разом з тим, відповідно пункту 2 частини першої статті 28 Закону України «Про запобігання корупції» ОСОБА_1 за умови наявності у неї реального чи потенційного конфлікту інтересів зобов`язана б була повідомити про нього не засновнику КНП «Тростянецька міська лікарня», тобто Тростянецькій міській раді і не Національному агентству з питання запобігання корупції, а безпосередньому керівнику, на що обґрунтовано посилався захисник ОСОБА_10 , яким відповідно до Статуту КНП та пункту 1.4 Посадової інструкції медичного директора КНП «Тростянецька міська лікарня» є генеральний директор лікарні ОСОБА_4 .

Таким чином, неповідомлення ОСОБА_1 про потенційний чи реальний конфлікт інтересів на адресу засновника підприємства Тростянецької міської ради або Національного агентства з питання запобігання корупції протягом 2020-2021 року не утворює складу адміністративного правопорушення, передбаченого частиною 1 статті 172-7 КУпАП, оскільки у ОСОБА_1 не було обов`язку повідомляти указаних суб`єктів навіть за умови установлення судом наявності у неї реального конфлікту інтересів при підписанні наказів від 12.06.2020 № 136а, від 08.09.2020 № 174, від 06.11.2020 № 219.

Крім того, допитаний в судовому засіданні генеральний директор КНП «Тростянецька міська лікарня» ОСОБА_4 підтвердив звернення до нього ОСОБА_1 перед підписанням наказів з приводу наявності у неї підстав підписати накази про встановлення доплат і стосовно себе особисто у контексті недопущення конфлікту інтересів, проте ОСОБА_4 будучи переконаним у відсутності такого конфлікту інтересів у ОСОБА_1 доручив їй підписати такі накази.

Подані до суду разом з протоколами письмові докази не спростовують указаних показань безпосереднього керівника ОСОБА_1 ОСОБА_4 . У наданих до суду письмових доказах мова йде лише про неподання ОСОБА_1 повідомлень до Засновника та НАЗК, що у контексті установлених судом обставин справи не має правового значення.

Дослідивши та перевіривши в ході судового розгляду усі наявні у справі докази, суд приходить до переконання про відсутність в діях ОСОБА_1 складів правопорушень, пов`язаних з корупцією, передбачених частиною 1 та частиною 2 статті 172-7 КУпАП за обставин, викладених у протоколах про адміністративні правопорушення, пов`язаних з корупцією, від 17.06.2021 року.

Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюються на основі суворого додержання законності. Ніхто не може бути підданий впливу у зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом (стаття 7 КУпАП).

Відповідно до пункту 1 статті 247 КУпАП провадження у справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

Отже, викладене дає підстави для висновку про необхідність закриття провадження у цій справі згідно із пунктом 1 статті 247 КУпАП у зв`язку з відсутністю в діянні ОСОБА_1 складів адміністративних правопорушень, які ставляться їй у вину.

На підставі викладеного та керуючись статтями 247, 251, 284 КУпАП України, суддя

П О С Т А Н О В И В :

Закрити провадження у справі про адміністративне правопорушення, повязане з корупцією відносно ОСОБА_2 на підставі пункту 1 статті 247 КУпАП у зв`язку з відсутністю у її діянні складів адміністративних правопорушень, передбачених частиною 1 та 2 статті 172-7 КУпАП.

Постанова може бути оскаржена в апеляційному порядку до Сумського апеляційного суду через Тростянецький районний суд Сумської області шляхом подання апеляційної скарги протягом десяти днів з дня винесення постанови.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Суддя М. В. Щербаченко