печерський районний суд міста києва
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

12 липня 2021 року суддя Печерського районного суду м. Києва Смик С.І., розглянувши матеріали, які надійшли з Ради адвокатів міста Києва про притягнення до адміністративної відповідальності:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , працюючого на посаді прокурора першого відділу процесуального керівництва другого управління організації і процесуального керівництва у кримінальних провадженнях органів Державного бюро розслідувань Департаменту організації та процесуального керівництва досудовим розслідуванням органів, Державного бюро розслідувань, нагляду за його оперативними підрозділами та підтримання публічного обвинувачення у відповідних провадженнях Офісу Генерального прокурора, за ч. 5 ст. 212-3 КУпАП,-

встановив:

Відповідно до протоколу про адміністративне правопорушення від 01.06.2021 року серія КВ № 16, ОСОБА_1 , будучи прокурором першого відділу процесуального керівництва другого управління організації і процесуального керівництва у кримінальних провадженнях органів Державного бюро розслідувань Департаменту організації та процесуального керівництва досудовим розслідуванням органів, Державного бюро розслідувань, нагляду за його оперативними підрозділами та підтримання публічного обвинувачення у відповідних провадженнях Офісу Генерального прокурора, за адресою: АДРЕСА_1 , несвоєчасно надав адвокату Жигальцеву Т.І. відповідь на адвокатський запит від 22.12.2020 року, чим порушив вимоги ст. 24 ЗУ «Про адвокатуру та адвокатську діяльність».

Відповідальність за вказане адміністративне правопорушення передбачена ч. 5 ст. 212-3 КУпАП.

В судовому засіданні ОСОБА_1 вину у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 212-3 КУпАП, не визнав.

Дослідивши матеріали адміністративної справи, заслухавши пояснення особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, приходжу до наступного.

Згідно ст. 9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, вина (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Відповідно до ст. 245 КУпАП завданням провадження в справах про адміністративне правопорушення є своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що спричиняють вчиненню адміністративний правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян в дусі додержання законів, зміцнення законності.

Відповідно до Рішення Конституційного Суду України від 22.12.2010 року № 23-рп / 2010 адміністративна відповідальність в Україні та процедура притягнення до неї ґрунтується на конституційних принципах і правових презумпції, в тому числі, і закріпленої в статті 62 Конституції України презумпції невинності.

Така позиція Конституційного Суду України відповідає і правовим позиціям Європейського Суду з прав людини, практика якого при розгляді справ судами в обов`язковому порядку використовується як джерело права відповідно до статті 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини ».

До цього ж, в рішенні від 21.07.2011 року у справі "Коробов проти України" Європейський суд з прав людини висловив позицію, що суд має право обгрунтувати свої висновки лише доказами, що випливають з співіснування достатньо переконливих, чітких і узгоджених між собою висновків чи схожих неспростовних презумпцій факту. Тобто, таких, які не залишать місце сумнівам, оскільки наявність останніх не узгоджується зі стандартом доведення "поза розумним сумнівом".

Крім цього, Європейський суд з прав людини підкреслив, що обов`язок адміністративного органу нести тягар доведення є складовою презумпції невинності і звільняє особу від обов`язку доводити свою непричетність до скоєння порушення.

Згідно з ст. 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку посадова особа встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Ці данні встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення та іншими документами.

Відповідно до ч. 1 ст. 254 КУпАП, протокол про адміністративне правопорушення, у разі його оформлення, складається не пізніше двадцяти чотирьох годин з моменту виявлення особи, яка вчинила правопорушення, у двох примірниках, один із яких під розписку вручається особі, яка притягається до адміністративної відповідальності.

Так, Радою адвокатів міста Києва 19.04.2021 року отримано пояснення за підписом прокурора Сорокіна Є.М., щодо надання інформації про результати розгляду адвокатського запиту адвоката Жигальцева Т.І. та надання пояснень з цього приводу, з якого вбачається, що розгляд зазначеного вище запиту доручено останньому.

Разом з тим, в порушення ст. 254 КУпАП, протокол про адміністративне правопорушення правопорушення серії КВ № 16 складено 01.06.2021 року, тобто за спливом строку з моменту виявлення особи, яка вчинила адміністративне правопорушення.

Отже, зважаючи на те, що нормами діючого КУпАП чітко визначено вимогу щодо строку оформлення протоколу, в іншому ж разі не можна вважати належними та допустимими доказами фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність або відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи, а відповідно до доктрини «плодів отруєного дерева» (fruit of the poisonous tree) недопустимими є докази, здобуті завдяки інформації, отриманій внаслідок суттєвого порушення прав та свобод людини, в даному конкретному випадку встановити в діях ОСОБА_1 правові ознаки події і складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 212-3 КУпАП, є неможливим.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

Таким чином, провадження у справі відносно ОСОБА_1 за ч. 5 ст. 212-3 КУпАП підлягає закриттю за відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.

Виходячи з викладеного, керуючись ст. 247, 251, 254, КУпАП, ст. 62 Конституції України, суддя, -

П О С Т А Н О В И В :

Провадження в справі відносно ОСОБА_1 про притягнення його до адміністративної відповідальності за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 212-3 КУпАП - закрити у зв`язку з відсутністю в його діях події та складу даного адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена протягом десяти днів з моменту винесення до Київського апеляційного суду через Печерський районний суд.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Суддя Смик С.І.