Справа № 545/1330/21
Провадження № 3/545/456/21
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"14" липня 2021 р. Суддя Полтавського районного суду Полтавської області Шелудяков Л.В., при секретарі Лабовкіній Г.Г.,з участю особи, яка притягається до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 та її захисника адвоката Черевичної Ю.О., законного представника неповнолітнього потерпілого ОСОБА_2 матері ОСОБА_3 , її представника та представника потерпілого адвоката Пономаренко В.В., розглянувши у відкритому судовому засіданні справу про адміністративне правопорушення, яка надійшла від відділу поліції №2 Полтавського районного управління Головного управління національної поліції в Полтавській області, відносно:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянки України, працюючої вчителем англійської мови Щербанівського ліцею Щербанівської сільської ради Полтавського району Полтавської області, зареєстрованої та проживаючої за адресою: АДРЕСА_1 , паспорт НОМЕР_1 виданий Полтавським РВ УМВС України в Полтавській області 10 січня 1997 року, раніше до адміністративної та кримінальної відповідальності не притягувалась, інші дані суду не відомі,

за фактом вчинення правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 173-4 Кодексу України про адміністративні правопорушення,-

ВСТАНОВИВ:

Відповідно до протоколу про адміністративне правопорушення № 016966 від 07 травня 2021 року, складеного інспектором СЮП ВП Полтавського РУП ГУНП в Полтавській області лейтенантом поліції Шамало Л.А., 10 березня 2021 року та 15 березня 2021 року в приміщенні Щербанівського ліцею за адресою: с. Щербані Полтавського району Полтавської області, вул. Центральна,2, вчитель ОСОБА_1 вчинила булінг відносно учня 9 класу ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , а саме здійснювала психологічний тиск на учня, висловлюючись про його проблеми зі здоров`ям, чим своїми діями викликала у ОСОБА_2 відчуття приниження, за що передбачена відповідальність за ч. 1 ст. 173-4 КУпАП.

В судовому засіданні ОСОБА_4 вину не визнала та пояснила, що має педагогічний стаж 30 років та 26 років вона працює вчителем англійської мови в Щербанівському ліцеї, має кваліфікаційну категорію «спеціаліст вищої категорії», і вчинення булінгу для неї є неприпустимим. Надаючи характеристику учню ОСОБА_5 , зазначила що він є одним з кращих учнів, принциповий, відвертий. По епізодах, наведених заявниками ОСОБА_6 та ОСОБА_3 не зафіксовано жодного факту її безпосереднього звернення до ОСОБА_7 у грубій або образливій формі, психологічного тиску на нього, приниження його честі та гідності, порушення його прав. 09 березня 2021 року на уроці англійської мови вона зробила зауваження учням 9 класу щодо їх неналежного ставлення до виконання домашнього завдання. Вона зверталась до всього класу, а не до ОСОБА_7 безпосередньо. Виховна розмова тривала максимум 5 хвилин, а не протягом усього уроку. Так, з 13 учнів, присутніх на уроці, лише 5 виконали домашнє завдання. Усім учням, які прийшли не готовими до уроку, вона виставила у щоденник оцінки початкового рівня. Оцінку ОСОБА_5 вона не виставила, так як домашнє завдання у нього було виконано частково у зошиті. Про підвищений тиск учня вона дізналася від медсестри ОСОБА_8 , як і про те, що ОСОБА_9 пішов зі школи після першого уроку, не попередивши класного керівника. Лише після четвертого уроку випадково біля входу в ліцей, вона зустріла ОСОБА_3 , яка повідомила її, що забрала сина додому. Їй шкода, що у ОСОБА_10 піднявся тиск, а тому про це сказала матері ОСОБА_10 , але своєї вини вона в цьому не бачить, так як безпосереднього до нього не зверталась на уроці і не образила його ні словом, ні дією.

10 березня 2021 року ОСОБА_9 прийшов до школи цілком здоровий. На її питання, як він почувається, відповів, що нормально. Коли вона хотіла поговорити з ним, то він відмовився. У цей день перед початком першого уроку вона почула як учитель трудового навчання ОСОБА_11 голосно розмовляє з учнями 9 класу, намагається їх перекричати. Вона звернулась до вчителя та попросила його не розмовляти так голосно, бо серед учнів є такі, що не добре себе почувають, при цьому прізвищ не називала.

15 березня 2021 року під час п`ятого уроку до неї в учительську кімнату кабінету іноземної мови зайшла вчитель зарубіжної літератури ОСОБА_12 і попросила зайти до неї на урок в 9 клас. При цьому ОСОБА_12 голосно говорила, підвищувала тон на учнів. Вона попросила її не підвищувати тон, так як батьки мають право поскаржитися на вчителя і повернулася в учительську кімнату. Про ОСОБА_13 вона не говорила і його взагалі не згадувала. У вказаних випадках, коли зверталась до вчителів, вона не ставила за мету образити учнів, і ОСОБА_7 , зокрема.

16 березня 2021 року на уроці англійської мови вона проводила бліц-опитування біля дошки учнів. При оцінюванні даного завдання є лише два варіанти: правильно або неправильно. Помилкою є виправлення вчителя, а не роздуми учня під час виконання завдання, яку часову форму обрати. Оцінюється лише кінцевий результат. Кінцевий результат ОСОБА_14 був правильний. Вона прочитала речення, переклала і пояснила чому обрала саме такі часові форми, а не інакші. Тому і отримала ОСОБА_15 10 балів. У дошки ОСОБА_6 було допущено дві грубі помилки, які вона виправила, при цьому не знала, що працює на камеру. ОСОБА_10 не зміг також пояснити вибір часових форм дієслова в умовному реченні. ОСОБА_16 була повністю неправильною, тому його оцінка за бліц-опитування 2 бали. Крім того ОСОБА_10 не зміг пояснити чому саме вибрав ці часові форми дієслова у реченні. На додаткові запитання не відповів. На нього жоден учень 9 класу не висловив своє зауваження про те, що оцінка ОСОБА_5 була поставлена несправедливо.

Взагалі у неї настановний тон і голос у неї гучний, і люди сприймають, що вона підвищує голос.

Крім того, ОСОБА_4 зазначила, що матеріали адміністративної справи не містять належних, допустимих та достатніх доказів наявності в її діях булінгу, а саме: вчинення психологічного насильства щодо учня ОСОБА_7 . В протоколі про адміністративне правопорушення та в матеріалах справи відсутній виклад конкретних випадків булінгу; відсутні відомості про систематичність таких дій. За вказаних обставин, ОСОБА_4 просила закрити провадження у справі за відсутністю в її діях складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 173-4 КУпАП.

Захисник адвокат Черевична Ю.О. в судовому засіданні зазначила, що належних та допустимих доказів, які б об`єктивно поза межами розумного сумніву доводили факт наявності в діях її підзахисної складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 173-КУпАП, працівником поліції, яка складала протокол, не надано, а відтак просила закрити провадження у справі за відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.

Неповнолітній ОСОБА_2 , в присутності педагога ОСОБА_17 (стаж роботи 24 роки), в судовому засіданні пояснив, що на початку навчального року в жовтні 2020 року вчителька ОСОБА_1 попросила його підняти з підлоги папір, що впав, хоча він не був черговим, що його образило. 09 березня 2021 року на уроці англійської мови, який був першим, вчитель англійської мови ОСОБА_1 голосно стала робити учням класу зауваження, що ті не виконали домашнього завдання, хоча він виконав домашнє завдання. Після другового уроку він пішов до медичного працівника, яка поміряла у нього тиск, який був 135/90 та зателефонувала його мамі. Через поганий стан він пішов до дому. Наступного дня перед початком першого уроку він та учні готувались до уроку праці, і вчитель ОСОБА_18 розмовляв з учнями. Мимо класу проходила вчителька ОСОБА_1 та звернулась до вчителя ОСОБА_11 сказала, що в класі є хворі діти, а тому слід бути акуратнішим. При цьому, її погляд зустрівся з його поглядом. Її слова його образили, оскільки нібито не називаючи конкретної особи, він зрозумів, що її слова стосувалися саме його. Йому також відомо, що його стан здоров`я та слова вчительки ОСОБА_1 були предметом обговорення в батьківській групі в Вайбері. З вказаного посміялись однолітки. 12 березня 2021 року на уроці англійської мови, який був шостим та його проводила вчителька ОСОБА_1 , була присутня завуч школи ОСОБА_19 . Під час проведення уроку вчителька ОСОБА_1 в саркастичному тоні сказала, що не буде кричати. 15 березня 2021 року на уроці зарубіжної літературі, вчителю вказаного предмету ОСОБА_12 вчителька ОСОБА_1 зробила зауваження, щоб та не кричала, оскілки в класі є хворі діти, при цьому коли вона вказане говорила, його погляд та погляд вчительки ОСОБА_1 зустрілись, і йому було зрозуміло, що сказане стосувалось саме його.

На одній з виховних годин вчителька ОСОБА_1 навела приклад по ситуації, яка склалась в його сім`ї щодо суїциду його двоюрідної сестри. Вказаним вчителька ОСОБА_1 принижувала його гідність, обговорюючи вказане при всьому класі.

Крім того, вчителька ОСОБА_1 звертається до нього по прізвищу, в той час, як до інших учнів вона звертається по імені. Таке звернення до нього його ображає.

Мати просила його не сприймати все близько до серця, однак йому це не вдається. Він ходив до шкільного психолога ОСОБА_20 . Вважає, що вчителька ОСОБА_1 своїми криками пошкодила його здоров`я.

Законний представник неповнолітнього ОСОБА_2 мати ОСОБА_3 в судовому засіданні пояснила, що її син скаржився на те, що вчитель та класний керівник ОСОБА_1 кричала на учнів на уроці 09 березня 2021 року і її сина піднявся тиск. Підтвердила обставини, викладені нею в заяві, з якою вона звернулася до поліції про вчинення ОСОБА_1 булінгу щодо її сина. Неприхильність вчителя полягає у постійному нагадуванні про його стан здоров`я, що висловлюються в присутності всіх учнів. Вказані дії вчителя спричинили погіршення стану здоров`я дитини, його небажання відвідувати уроки вказаного вчителя. Зазначила, що вчителька ОСОБА_1 за свою протиправну поведінку має понести відповідне стягнення.

Представник неповнолітнього потерпілого та його матері адвокат Пономаренко В.В. вважає, що вина ОСОБА_1 матеріалами справи доведена, а тому вона повинна нести відповідальність за вчинене адміністративне правопорушення.

Неповнолітня ОСОБА_21 , в присутності педагога ОСОБА_17 , пояснила, що вчителька ОСОБА_1 вимоглива до учнів, однак вказане її не ображає. Були випадки, коли вчителька ОСОБА_1 перед початком уроку праці, можливо це було 10 березня 2021 року звертаючись до вчителя ОСОБА_11 , просила останнього не кричати на учнів, оскільки діти погано почувають. Вона вказане сприйняла як необхідне, особливо не звернула на вказане увагу. Інші учні також не звернули на сказане вчителькою ОСОБА_1 .

В судовому засіданні ОСОБА_22 , мати учениці ОСОБА_21 , повідомила, що вона є головою батьківського комітету класу, де навчається її донька. Вчителька ОСОБА_1 добре знає свій предмет та вимагає знань від учнів. Її донька навчається у класі, де класним керівником є ОСОБА_1 , і ніколи не чула від доньки, що вчитель ображає когось з учнів або здійснює психологічний тиск. Оскільки діти вже майже дорослі і не завжди дотримуються порядку на уроках, батьки іноді відвідують ті уроки, на яких вчителя не мають можливості навести порядок. Стосовно порядку на уроках англійської мови, де класним керівником є ОСОБА_1 , ніяких питань не виникало, а тому не було необхідності їх відвідування батьками.

В судовому засіданні ОСОБА_11 , заступник директора ліцею, вчитель трудового навчання, повідомив, що 10 березня 2021 року за розкладом у нього був перший урок трудового навчання з учнями 9 класу. Він налаштовував презентацію на екран, тон розмови з учнями можливо і підвищував, однак, взагалі він говорить з учнями завжди спокійно і не кричить на них, і в той час через аудиторію проходила класний керівник цього класу вчитель ОСОБА_1 . Остання звернулась до нього та повідомила, що в цьому класі недопустимо підвищувати голос, учні хворобливі та можуть поскаржитись. При тому її чули всі учні класу. Він звернув увагу, що погляди дітей були спрямовані на ОСОБА_7 .

В судовому засіданні ОСОБА_19 , заступник директора ліцею з навчально-виховної роботи, повідомила, що їй відомо від мами учня ОСОБА_7 , що вчитель ОСОБА_1 на уроці англійської мови 09 березня 2021 року розмовляла з учнями на підвищених тонах, і ОСОБА_5 стало зле, і він звернувся до медичної працівника школи, яка поміряла у нього тиск, який був підвищений. Потім до школи прийшла мама дитини та приблизно о 10 годині забрала його до дому. Також їй відомо, що 10 березня 2021 року вчитель ОСОБА_1 викликала ОСОБА_13 в препараторську для з`ясовування чого саме у нього погіршився стан здоров`я 09 березня 2021 року та чому його мати поскаржилась. Для залагодження конфлікту, що виник між вчителем ОСОБА_1 та учнем ОСОБА_6 , його матір`ю ОСОБА_3 15 березня 2021 року в ліцеї проведено нараду, де намагались залагодити конфлікт. Крім того, питання щодо дій вчителя ОСОБА_1 10 березня 2021 року та 15 березня 2021 року, коли дана вчитель спочатку на уроці трудового навчання, а потім і на уроці зарубіжної літератури голосно заявила вчителю, що б ті не підвищували голос на дітей, оскільки в класі є хворі діти розглядали на засіданні комісії з розгляду випадків булінгу (цькування) ліцею, в якій вона приймала участь.

В судовому засіданні ОСОБА_8 медична сестра ліцею, повідомила, що після другого уроку 09 березня 2021 року до неї звернувся ОСОБА_9 з проханням обстежити його. Вона заміряла йому тиск, який був 135/90 мм рт. ст. Про підвищений тиск вона повідомила матер ОСОБА_10 . При цьому ОСОБА_23 ні на кого їй не скаржився та не пояснював про причини можливого підвищення тиску. Вона також була свідком розмови вчителя ОСОБА_1 та матері ОСОБА_7 , в ході якої вони намагались порозумітись з приводу конфлікту з ОСОБА_10 , однак до розмови вона не прислухалася.

В судовому засіданні ОСОБА_12 , вчитель зарубіжної літератури ліцею, повідомила, що 15 березня 2021 року вона проводила урок зарубіжної літератури у 9 класі. Оскільки діти її не слухали, вона запросила класного керівника цього класу ОСОБА_1 щоб остання пояснила дітям, що треба належним чином вісти себе на уроці. На її прохання до класу зайшла ОСОБА_1 та повідомила їй, при цьому це почули діти, що вона не має права підвищувати голос на дітей. Її таке повідомлення класного керівника здивувало, однак вона не помітила, що цим вона кого-небудь з учнів образила.

ОСОБА_24 , практичний психолог ліцею, повідомив, що до нього звертався учень ОСОБА_9 в березні та травні 2021 року з приводу ставлення до нього вчителя англійської мови ОСОБА_1 . Вказаний учень був у пригнічену стані, напруженим, збудженим та повідомив, що вчитель ОСОБА_1 негативно висловлювалася щодо нього при інших учнях, пророкує майбутнє, постійно навантажує завданнями та несправедливо занижує йому оцінки. Повідомив, що не буде ходити на її уроки та буде намагатися поміняти вчителя. За результатами зустрічей він вважав, що дитина потребує підтримки, рекомендував поспілкуватись з вказаним вчителем та залагодити конфлікт.

Суддя, заслухавши пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілого, його законного представника, свідків, думку захисника та представника потерпілого та його матері, дослідивши зібрані по справі докази у їх сукупності, приходить до наступного висновку.

Відповідно до вимог ст. 245 КУпАП завданням провадження в справах про адміністративне правопорушення є своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

Згідно ст. ст. 251, 252, 280 КУпАП наявність адміністративного правопорушення і винність у його вчинені особи та інші обставини, що мають істотне значення для правильності вирішення справи про адміністративні правопорушення, підлягають доказуванню передбаченими законом способами, оцінка відповідних доказів має ґрунтуватись на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи у їх сукупності та законі. При розгляді справи про адміністративне правопорушення, поряд з іншим, підлягає з`ясуванню, чи було вчинено адміністративне правопорушення і чи винна дана особа у його вчинені та чи підлягає вона адміністративній відповідальності.

Нормами ч. 1 ст. 9 КУпАП визначено, що адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності. Застосування уповноваженими на те органами і посадовими особами заходів адміністративного впливу провадиться в межах їх компетенції, у точній відповідності з законом, що передбачено ст. 7 КУпАП.

Обов`язковою умовою притягнення особи до адміністративної відповідальності є встановлення наявності складу адміністративного правопорушення, який повинен встановлюватись на підставі відповідних доказів, що стверджують не тільки наявність правопорушення, а й вини особи у його вчиненні.

Обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 КУпАП.

Згідно ст. 252 КУпАП орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Так, відповідно до ст. 62 Конституції України, обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Тобто, протокол про адміністративне правопорушення є не тільки джерелом доказів, але й актом обвинувачення особи у вчиненні адміністративного правопорушення, що узгоджується як із нормами чинного законодавства так і з практикою та позицією ЄСПЛ.

Згідно з практикою Європейського суду з прав людини, що сформульована у п. 43 рішення Європейського суду з прав людини від 14 лютого 2008 року у справі «Кобець проти України» (з відсиланням на п.282 рішення у справі «Авшар проти Туреччини» (Avsar v. Turkey), згідно яких «доказування, зокрема, має випливати із сукупності ознак чи неспростовних презумцій, достатньо вагомих, чітких та узгоджених між собою, а за відсутності таких ознак не можна констатувати, що винуватість обвинуваченого доведено поза розумним сумнівом».

Стандарт доведення вини «поза розумним сумнівом» означає, що при доведенні винуватості особи не повинно залишатися жодного «розумного сумніву» в цьому, тоді як наявність такого «розумного сумніву» у винуватості особи є підставою для його виправдання. Недоведена вина прирівнюється до доведеної невинуватості.

Однак, матеріали справи встановленому критерію щодо належного доведення вини особи не відповідають та не містять належних та допустимих доказів на підтвердження порушення вимог чинного законодавства.

Так, на підтвердження вини ОСОБА_4 у вчиненні правопорушення відповідальність за яке передбачена ч. 1 ст. 173-4 КУпАП надано вказаний вище протокол про адміністративне правопорушення; рапорт поліцейського СРПП ВП №2 ПРУП капрала поліції Каліна О.О. на ім`я начальника відділу поліції №2 ГУПН в Полтавській області про отримання ним заяви від ОСОБА_3 , яку зареєстровано в ЄО за № 2403 від 25 березня 2021 року про те, що 25 березня 2021 року о 08 год. 20 хв. за адресою: в АДРЕСА_2 класний керівник ОСОБА_1 вчиняє психологічний тиск та дитину заявниці ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , учня 09 класу Щербанівського ліцею, а саме надала неправдиву інформацію батькам, примушує дитину піти з навчального закладу (а.с.2); протокол прийняття заяви про вчинене кримінальне правопорушення або таке, що готується від 25 березня 2021 року від ОСОБА_3 , складений поліцейським СРПП ВП №2 ПРУП капралом поліції Калін О.О., в якому заявник повідомила, що 09 березня 2021 року ОСОБА_25 вчиняє неодноразово до її сина ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , психологічне насильство в Щербанівському ліцеї на уроці англійської мови (а.с.3); довідку медичної сестри ОСОБА_8 (без дати), виданої ОСОБА_5 в тім, що в нього після другого уроку (о 10.10) артеріальний тиск був 135/90 мм рт. ст. (а.с.28); протоколи №01 від 09 квітня 2021 року та №02 від 12 квітня 2021 року засідання комісії з розгляду випадків боулінгу (цькування) Щербанівського ліцею Щербанівської сільської ради Полтавського району Полтавської області (а.с.13, 18-20); протокол №03 від 13 квітня 2021 року засідання комісії з розгляду випадків булінгу (цькування) Щербанівського ліцею Щербанівської сільської ради Полтавського району Полтавської області за заявою матері учня 9 класу ОСОБА_26 .В про булінг стосовно її сина з боку вчителя англійської мови, класного керівника 9 класу ОСОБА_1 (а.с.25, 26).

Згідно письмових пояснень ОСОБА_3 від 25 березня 2021 року, 09 березня 2021 року близько 10 год. 30 хв. вчителька ОСОБА_1 кричала на учнів, після чого у її сина піднявся тиск до 135/90 (а.с.4).

Відповідно до письмових пояснень медичного працівника ОСОБА_8 на ім`я директора ліцею, вона підтвердила, що 09 березня 2021 року відбулась розмова між класним керівником ОСОБА_1 та матір`ю учня ОСОБА_7 , під час якої ОСОБА_1 відповіла, що вони порозумілися (а.с.29).

В письмових поясненнях учень 9 класу Щербанівського ліцею ОСОБА_2 зазначив, що 09 березня 2021 року на уроці англійської мови вчитель ОСОБА_1 підвищила голос як в його адрес так і в адрес інших учнів. Через крик вчителя він почав хвилюватись та в результаті чого у нього піднявся артеріальний тиск 135/90, і йому стало зле. Також він в поясненні вказав, що 11 березня 2021 року на початку уроку зарубіжної літератури до класу знову зайшла ОСОБА_1 та застерегла вчителя ОСОБА_12 про неприпустимість підвищення голосу на учнів, бо на неї у такому випадку напишуть скаргу, як на неї. Під час застереження ОСОБА_1 дивилась на нього, і сказані нею слова його знову принизили та образили. 16 березня 2021 року ОСОБА_1 викликала його до дошки виконувати завдання. За виконане завдання, класний керівник ОСОБА_1 навмисно занизила йому оцінку (а.с.5, 6).

Пояснення потерпілого, законного представника потерпілого, надані під час розгляду справи, зазначені вище письмові пояснення свідків містять загальні формулювання висловлювань ОСОБА_1 як класного керівника, на адресу вчителів щодо учнів, без конкретизації окремих випадків психологічного насильства.

Згідно характеристики, наданої директором Щербанівського ліцею ОСОБА_27 від 14 квітня 2021 року, вчитель ОСОБА_1 зарекомендувала себе як компетентний учитель, який володіє методикою викладання англійської мови, застосовує в практичній діяльності досягнення педагогічної науки і практики. Як класний керівник приділяє увагу вихованню учнів, підтримує контакти з батьками. Вчить учнів відстоювати свої погляди, захищати свою точку зору, формувати своє ставлення до різних проблем. У спілкуванні з учасниками освітнього процесу (батьками, учнями) припускається порушень педагогічної етики: використовує підвищений тон розмови, елементи психологічного тиску та залякування, глузування, за що у 2021 році її притягнуто до дисциплінарної відповідальності (а.с.4).

Відповідно до характеристики учня 9 класу ОСОБА_2 , наданої директором Щербанівського ліцею ОСОБА_27 14 квітня 2021 року, учень проявляє себе як старанним, дисциплінованим, працелюбним. Брав участь у деяких учнівських конференціях та предметних олімпіадах, різноманітних конкурсах, користується повагою вчителів, а також має авторитет серед товаришів і друзів, підтримує дружні стосунки з багатьма учнями класу і ліцею (а.с.12).

Відповідно фабули протоколу про адміністративне правопорушення № 016966 від 07 травня 2021 року ОСОБА_1 скоїла адміністративне правопорушення, передбачене ч. 1 ст. 173-4 КУпАП вчинила булінг відносно учня 9 класу ОСОБА_2 .

Разом із тим протокол про адміністративне правопорушення складають після вчинення необхідних у конкретному випадку процесуальних дій. Протокол про адміністративне правопорушення є підсумковим процесуальним документом, у якому відображено та закріплено дані про особу правопорушника, його права, юридично значущий факт вчинення протиправних дій, а також висновок посадової особи, яка склала протокол про притягнення винної особи до адміністративної відповідальності.

При цьому суть адміністративного правопорушення має бути конкретною за змістом, викладеною з урахуванням суб`єктивних та об`єктивних ознак складу адміністративного правопорушення, передбачених ч. 1 ст. 173-4 КУпАП.

Вимогами ч. 1 ст. 173-4 КУпАП передбачено адміністративну відповідальність за булінг (цькування), тобто діяння учасників освітнього процесу, які полягають у психологічному, фізичному, економічному, сексуальному насильстві, у тому числі із застосуванням засобів електронних комунікацій, що вчиняються стосовно малолітньої чи неповнолітньої особи або такою особою стосовно інших учасників освітнього процесу, внаслідок чого могла бути чи була заподіяна шкода психічному або фізичному здоров`ю потерпілого

З аналізу вказаного протоколу про адміністративне правопорушення вбачається, що 10 березня 2021 року та 15 березня 2021 року ОСОБА_1 вчинила булінг відносно учня 9 класу ОСОБА_2 , а саме здійснювала психологічний тиск на учня, висловлюючись про його проблеми зі здоров`ям. При чому в протоколі не конкретизовано час, в який вчинено вчителем вказані дії та чи мали вказані діяння систематичний характер, якщо так, то в який період часу, з конкретною вказівкою на час кожної події, що є істотним порушенням вимог ст. 256 КУпАП.

Так, згідно вимог ст. 256 КУпАП, у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються час вчинення і суть правопорушення.

Важливими елементами складу правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 173-4 КУпАП є саме вчинення насильства у будь-якій формі його прояву та наслідок його застосування, який виражається у заподіянні шкоди психічному або фізичному здоров`ю потерпілого, або можливого його заподіяння яке могло настати та не настало незалежно від волі особи, яка притягується до адміністративної відповідальності.

У протоколі про адміністративне правопорушення зазначено, що своїми діями ОСОБА_1 викликала у ОСОБА_2 відчуття приниження. Однак дане твердження не узгоджується з іншими матеріалами справи, не містить відомостей, на підставі чого було прийнято та чим підтверджується, яка шкода була нанесена та які шкідливі наслідки спричинила.

Згідно статті 1 Закону України «Про освіту» булінг (цькування) - діяння (дії або бездіяльність) учасників освітнього процесу, які полягають у психологічному, фізичному, економічному, сексуальному насильстві, у тому числі із застосуванням засобів електронних комунікацій, що вчиняються стосовно малолітньої чи неповнолітньої особи та (або) такою особою стосовно інших учасників освітнього процесу, внаслідок чого могла бути чи була заподіяна шкода психічному або фізичному здоров`ю потерпілого.

Відповідно до п. 31 ст. 1 Закону України «Про освіту», типовими ознаками булінгу (цькування) є: систематичність (повторюваність) діяння; наявність сторін - кривдник (булер), потерпілий (жертва булінгу), спостерігачі (за наявності); дії або бездіяльність кривдника, наслідком яких є заподіяння психічної та/або фізичної шкоди, приниження, страх, тривога, підпорядкування потерпілого інтересам кривдника, та/або спричинення соціальної ізоляції потерпілого.

Суддя констатує, що до протоколу про адміністративне правопорушення не додано беззаперечних доказів систематичності вчинення дій, які можна розцінювати як правопорушення, передбачене ч. 1 ст. 173-4 КУпАП.

Матеріали справи не підтверджують факту застосування фізичного чи психічного насильства ОСОБА_1 відносно ОСОБА_2 , заподіяння йому фізичної чи психічної шкоди та не містять належних доказів систематичності скоєння ОСОБА_1 протиправних діянь відносно ОСОБА_2 , інших відомостей про повідомлення щодо скоєння ОСОБА_1 протиправних діянь під час навчального процесу, які б свідчили про систематичність скоєння протиправних діянь та завдання фізичної чи психічної шкоди. Самі ж пояснення осіб, які вказують на неналежні дії зі сторони ОСОБА_1 , не зазначають про факт завдання шкоди фізичному чи психічному здоров`ю ОСОБА_2 , а можливе неналежне виконання своїх посадових обов`язків ОСОБА_1 в частині неправомірних методів виховання учнів, без наявності зазначених вище елементів складу правопорушення, відповідальність за яке передбачено ч. 1 ст. 173-4 КУпАП, не охоплюється вказаною статтею.

До матеріалів справи додано протоколи № 01 від 09 квітня 2021 року та № 02 від 12 квітня 2021 року засідання комісії з розгляду випадків булінгу (цькування) Щербанівського ліцею Щербанівської сільської ради Полтавського району Полтавської області.

Комісією розглянуто факти, викладені у заяві ОСОБА_3 від 08 квітня 2021 року, в якій заявниця повідомила про випадок погіршення стану здоров`я свого сина (підвищення тиску) через крик на уроці англійської мови та вирішила, що для з`ясування всіх обставин, викладених письмово учасниками конфлікту та зазначених усно, факти потребують уточнення, а тому розгляд питання перенесено на 13 квітня 2021 року (а.с.13, 18-20).

Згідно доданого до матеріалів справи протоколу № 03 від 13 квітня 2021 року засідання комісії з розгляду випадків булінгу (цькування) Щербанівського ліцею Щербанівської сільської ради Полтавського району Полтавської області продовжено розгляд заяви матері учня 9 класу ОСОБА_28 ОСОБА_3 про булінг стосовно її сина з боку вчителя англійської мови, класного керівника 9 класу ОСОБА_1 (а.с.25, 26).

За наслідками розгляду вказаної заяви члени комісії дійшли висновку, що вчителеві ОСОБА_1 було відомо про підвищення тиску учня ОСОБА_28 після уроку англійської мови 09 березня 2021 року та наявність конфлікту між учнем ОСОБА_29 та вчителем ОСОБА_1 .

Також комісією розглянутий випадок, що стався 11 березня 2021 року перед початком уроку трудового навчання, коли ОСОБА_1 на початку уроку в настановчому тоні робила зауваження щодо недопущення підвищення тону на уроці, через те, що деякі діти мають проблеми зі здоров`ям та хворобливо переносять крик. Члени комісії у вказаних діях ОСОБА_1 вбачали порушення педагогічної етики та гідності, прав, свобод і законних інтересів учасники освітнього процесу (учителів, учнів).

Члени комісії розібрали інші дії вчителя ОСОБА_1 , а саме обговорення нею стану здоров`я ОСОБА_28 на батьківських зборах та правомірності виставлення нею оцінки початкового рівня на уроці англійської мови 16.03.2021 року за граматичне завдання учню ОСОБА_30 , що на думку членів комісії є приниженням останнього перед учнями. Враховуючи вказане, комісія вбачає ознаки булінгу, які мали місце через порушення педагогічної етики та гідності, прав, свобод і законних інтересів учасників освітнього процесу вчителем ОСОБА_1 (а.с.25, 26).

При цьому, у відповідності до п. 31 ст. 1 Закону України «Про освіту», обґрунтувань чому саме комісія дійшла до такого висновку не наведено.

В той час, згідно протоколу, який розглядається, ОСОБА_1 вчинила булінг відносно учня ОСОБА_2 10 березня 2021 року та 15 березня 2021 року. Підтвердження, що саме дії вчителя ОСОБА_1 щодо учня ОСОБА_2 у зазначені вище дні комісією з розгляду випадків булінгу (цькування) Щербанівського ліцею визнані булінгом та запропоновані заходи реагування, не надано.

Таким чином, обставини зазначені в протоколі, не відповідають матеріалам, що до нього надані.

Відповідно до психологічної характеристики на дитину ОСОБА_2 , наданої дитячим практичним психологом, гештальт-терапевтом ОСОБА_31 , хлопець відчуває несправедливість та «особливе» ставлення до нього з боку вчителя ОСОБА_1 , часте звернення «по прізвищу», обговорення невдач при всьому класі, заниження оцінок. Вказане психолог вважає ознаками не педагогічного ставлення до учня. У висновку вказаним психологом рекомендована зустріч вчителя ОСОБА_1 та учня ОСОБА_2 в кабінеті у шкільного психолога для прояснення всіх обставин конфліктних ситуацій та попередження виникнення булінгу (а.с.64).

Згідно висновку експерта з питань запобігання та протидії булінгу (цькування), практичного психолога в закладах освіти, голови Полтавської обласної молодіжної громадської організації «Твій Світ» ОСОБА_32 , яким здійснено дослідження копій вищевказаних протоколів зустрічі адміністрації, класного керівника ОСОБА_1 з ОСОБА_3 , матір`ю учня 9 класу ОСОБА_7 , пояснювальних і доповідних записок учасників освітнього процесу, відібраних пояснень та заяви ОСОБА_3 до адміністрації навчального закладу з метою вивчення ситуації на предмет вчинення факту булінгу (цькування) учасниками освітнього процесу, у випадках з учнем ОСОБА_6 нагадують природу конфлікту.

У протоколах засідання комісії з розгляду випадків булінгу (цькування) Щербанівського ліцею Щербанівської сільської ради Полтавського району Полтавської області не вказані потреби сторін в соціальних та психолого-педагогічних послугах, відсутній опис заходів для усунення причин булінгу, не визначені відповідальні за їх виконання та рекомендації для батьків, педагогічних працівників і учнів. Відсутні відомості про з`ясування причин емоційного стану підлітка та його відмову відвідувати уроки, який він пов`язує з почуттям приниження, що виникали під час його вербального і невербального спілкування з вчителем. Проте, як відомо, для підлітків характерна емоційна нестабільність, і з`ясувати причини та визначити, чи дійсно була заподіяна шкода психічному здоров`я потерпілого в результаті психологічного насилля мав би практичний психолог. Експерт також приходить до висновку, що підвищення тиску у підлітка без більш детальних досліджень і доведення спеціалістів не може вважатися наслідком цькування (а.с.71, 72).

Таким чином матеріали справи не містять беззаперечних доказів вчинення ОСОБА_1 правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 173-4 КУпАП, із наданих пояснень, протоколів засідання комісії з розгляду випадків булінгу (цькування) Щербанівського ліцею Щербанівської сільської ради Полтавського району Полтавської області вбачається наявність конфлікту учителя та учня з приводу навчання.

Суддя не має права самостійно відшукувати докази винуватості особи у вчиненні правопорушення. Адже діючи таким чином, суддя неминуче перебиратиме на себе функції обвинувача, позбавляючись статусу незалежного органу правосуддя, що є порушенням ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі Конвенція).

Відповідно до ст. 19 Закону України «Про міжнародні договори України», ст. 17 3акону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» стала практика Європейського суду з прав людини є частиною національного законодавства та обов`язкова до застосування судами як джерело права.

Частина 1 статті 6 Конвенції передбачає, що «кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який ... встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення». Відповідно до ч. 2 ст. 6 Конвенції «кожен, кого обвинувачено у вчиненні кримінального правопорушення, вважається невинуватим доти, доки його вину не буде доведено в законному порядку». А згідно з положеннями ч. 3 ст. 6 Конвенції кожний обвинувачений у вчиненні кримінального правопорушення має щонайменше такі права: мати час і можливості, необхідні для підготовки свого захисту; захищати себе особисто чи використовувати юридичну допомогу захисника, вибраного на власний розсуд, або за браком достатніх коштів для оплати юридичної допомоги захисника одержувати таку допомогу безоплатно, коли цього вимагають інтереси правосуддя, тощо.

Європейський суд з прав людини (далі - ЄСПЛ) поширює стандарти, які встановлює Конвенція для кримінального провадження, на провадження у справах про адміністративні правопорушення, зазначаючи у своїх рішеннях про те, що допустимість доказів є прерогативою національного права і, за загальним правилом, саме національні суди повноважені оцінювати надані їм докази (п. 34 рішення у справі «Тейксейра де Кастор проти Португалії від 09 червня 1998 року, п. 54 рішення у справі «Шабельника проти України» від 19 лютого 2009 року), а порядок збирання доказів, передбачений національним правом, має відповідати основним правам, визнаним Конвенцією про захист прав і основоположних свобод.

Виходячи з положень ст. 8, ст. 62 Конституції України дотримання принципу верховенства права є однією з підвалин демократичного суспільства. Обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Оцінивши усі наявні у справі докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю, суддя приходить до висновку, що в судовому засіданні не знайшло підтвердження вчинення ОСОБА_1 правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 173-4 КУпАП, оскільки не надано допустимих та належних доказів її вини в скоєнні адміністративного правопорушення, та не доведено усі обставини, про які зазначено в протоколі про адміністративне правопорушення.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за відсутності події та складу адміністративного правопорушення.

За таких обставин провадження по справі підлягає закриттю за відсутністю в діях ОСОБА_1 події та складу адміністративного правопорушення.

На підставі зазначеного та керуючись ст.ст. 283, 284, 247 п. 1 КУпАП, суддя,-

ПОСТАНОВИВ:

Адміністративну справу відносно ОСОБА_1 за ч. 1 ст. 173-4 КУпАП провадженням закрити у зв`язку з відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.

На постанову може бути подана скарга до Полтавського апеляційного суду через Полтавський районний суд Полтавської області протягом десяти днів з дня винесення постанови.

Суддя: Л.В.Шелудяков