Справа № 588/1119/21
провадження № 3/588/456/21
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

03 серпня 2021 року м. Тростянець

Суддя Тростянецького районного суду Сумської області Щербаченко М.В., розглянувши матеріали справ про адміністративне правопорушення, що надійшли з Управління державного агентства рибного господарства у Сумській області про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, який працює прибиральником, паспорт серія НОМЕР_1 від 17.09.2015, проживає за адресою: АДРЕСА_1 ,

за частиною 4 статті 85, статтею 90 КУпАП,

У С Т А Н О В И В :

ОСОБА_2 26.05.2021 близько 06 години 00 хвилин разом з іншою особою, стосовно якого складено протоколи про адміністративне правопорушення від 26.05.2021 року №002125/387, №002126/388 на ставку, що в с.Лісне на території Тростянецької міської ОТГ Охтирського району Сумської області в нерестовий заборонений період ловив рибу за допомогою гумового човна та 6 сіток з ліски виготовлених із сіткоснастевого матеріалу. Разом упіймали: пліток - 20 штук, окунів 9 штук, линів 12 штук, щука 1 штука, загальною вагою 7 кг, заподіявши при цьому збитки рибному господарству України на суму 3621 грн, та упіймали карасів золотих - 28 штук, загальною вагою 5 кг, що належить до видів, занесених до Червоної книги України, заподіявши при цьому збитки рибному господарству України на суму 9240 грн., що є порушенням пункту 3.15, 4.10 Правил любительського та спортивного рибальства. Карась золотий у кількості 28 штук був відпущений у природне середовище у живому стані.

Особа, яка притягається до адміністративної відповідальності, ОСОБА_2 та його захисник Залавський О.В. у судовому засіданні просили суд закрити справу за статтею 90 КУпАП за відсутністю у діянні ОСОБА_2 складу указаного адміністративного правопорушення, яке на думку захисника є правопорушенням з матеріальним складом у виді загибелі, каліцтва (пошкодження) тварин. Оскільки карась золотий належить до видів риб, занесених до Червоної книги України, був відпущений у природне середовище у живому стані указані у статті 90 КУпАП наслідки не настали, тому ОСОБА_2 не може за цією статтею нести відповідальність і відповідно не зобов`язаний відшкодовувати шкоду на суму 9240 грн. Вину у вчиненні адміністративного правопорушення за частиною 4 статті 85 КУпАП ОСОБА_2 визнав, пояснив, що разом з ОСОБА_3 у двох сітками ловили рибу, піймали риби види та обсяг якої правильно указано у протоколах. ОСОБА_2 зазначив, що сітки належать йому, а човен взяв у користування, просив суворо не карати, зробив для себе висновки.

Факт лову ОСОБА_2 спільно з іншою особою риби із застосуванням заборонених знарядь лову за обставин та в обсязі установленому судом, крім пояснень ОСОБА_2 , у судовому засіданні підтверджується матеріалами справи, зокрема, протоколами про адміністративне правопорушення від 26 травня 2021 року № 002123/385 та № 002124/386, описом-оцінки знарядь лову, іншого рибальського майна, плавучих та інших транспортних засобів від 26.05.2021, описом об`єктів лову (добування), розрахунками розміру шкоди, заподіяної незаконним виловом риби, актами випущення водних біоресурсів у водне середовище та розписки про прийняття на зберігання об`єктів лову (добування).

Надаючи правову оцінку діянню ОСОБА_2 , суддя виходить з таких мотивів.

Частина 4 статті 85 КУпАП передбачає відповідальність за грубе порушення правил рибальства (рибальство із застосуванням вогнепальної зброї, електроструму, вибухових або отруйних речовин, інших заборонених знарядь лову, промислових знарядь лову особами, які не мають дозволу на промисел, вилов водних живих ресурсів у розмірах, що перевищують встановлені ліміти або встановлену правилами любительського і спортивного рибальства добову норму вилову).

За статтею 90 КУпАП настає адміністративна відповідальність за погіршення, знищення середовища перебування (зростання) тварин і рослин, види яких занесені до Червоної книги України, знищення, незаконне або з порушенням встановленого порядку вилучення їх з природного середовища, а також порушення умов утримання (вирощування) тварин і рослин цих видів у ботанічних садах, дендрологічних та зоологічних парках, інших спеціально створених штучних умовах, що призвело до їх загибелі, каліцтва (пошкодження)

Терміни заборони лову (добування) водних живих ресурсів, дозволені та заборонені знаряддя і способи лову визначаються Правилами любительського та спортивного рибальства, затверджені наказом Державного комітету рибного господарства України 15.02.99 № 19 (далі - Правила).

Відповідно до пунктів 3.15, 4.10 Правил забороняється лов водних живих ресурсів: із застосуванням вибухових і отруйних речовин, електроструму, колючих знарядь лову, вогнепальної та пневматичної зброї (за винятком гарпунних рушниць для підводного полювання), промислових та інших знарядь лову, виготовлених із сіткоснастевих чи інших матеріалів усіх видів і найменувань, а також способом багріння, спорудження гаток, запруд та спускання води з рибогосподарських водойм.

Забороняється любительський лов таких видів водних ссавців, риб і водних безхребетних: дельфінів, тюленів, усіх видів осетрових та їх гібридів, лосося, камбали-калкан (в Чорному морі), вирезуба, кутума, шемаї (в Чорноморському регіоні), річкової міноги, форелі, харіуса, чопа, рибця звичайного, вусача (крім нижнього Дніпра), минька, всіх видів крабів, устриць та інших видів, занесених до Червоної книги України.

Ставки виходячи з приписів 2.1 Правил належать до внутрішніх водойм.

Згідно із наказом Управління державного агентства рибного господарства у Сумській області від 15.03.2021 № 36 заборонено промислове та любительське рибальство на період нересту риб і розмноження інших видів водних біоресурсів у рибогосподарських водоймах, підконтрольних Управлінню державного агентства рибного господарства у Сумській області у придаткових водоймах (протоки, гирла, озера, ставки та інші водойми) з 01 квітня по 30 червня 2021 року включно.

Отже, ураховуючи, що ОСОБА_2 здійснював лов риби 26.05.2021, тобто у нерестовий період, із застосуванням заборонених знарядь лову, виготовлених із сіткоснастевих матеріалів, його діяння в частині вилову пліток - 20 штук, окунів 9 штук, линів 12 штук, щука 1 штука, загальною вагою 7 кг його дії слід кваліфікувати за частиною 4 статті 85 КУпАП як грубе порушення правил рибальства (рибальство із застосуванням заборонених знарядь лову).

Доводи захисника ОСОБА_2 адвоката Залавського О.В., що у діях ОСОБА_2 в частині вилову ним у заборонений нерестовий період із застосуванням сіток карасів золотих - 28 штук, загальною вагою 5 кг, що належить до видів, занесених до Червоної книги України, відсутній склад адміністративного правопорушення, передбаченого статтею 90 КУпАП на переконання суду є необґрунтованими, з огляду на таке.

Об`єктивна сторона правопорушення, передбаченого статтею 90 КУпАП виражається у таких альтернативних діях:

1) погіршенні середовища перебування (зростання) тварин і рослин, види яких занесені до Червоної книги України (формальний склад);

2) знищенні, незаконному або з порушенням встановленого порядку вилученні їх з природного середовища (формальний, а в частині знищення - формально-матеріальний склад);

3) порушенні умов утримання (вирощування) тварин і рослин цих видів у ботанічних садах, дендрологічних та зоологічних парках, інших спеціально створених штучних умовах, що призвело до їх загибелі, каліцтва (пошкодження) (матеріальний склад).

Виходячи з установлених обставин та ураховуючи положення 4.10 Правил про заборону любительського лову видів риби занесених до Червоної книги України, ОСОБА_2 вчинив незаконне вилучення риб (які відповідно до Закону України «Про тваринний світ» є об`єктами тваринного світу) з їх природного середовища.

Настання наслідків у виді загибелі, каліцтва (пошкодження) є обов`язками елементом діяння у виді порушення умов утримання (вирощування) тварин і рослин цих видів у ботанічних садах, дендрологічних та зоологічних парках, інших спеціально створених штучних умовах.

Отже, ОСОБА_2 вчинив адміністративне правопорушення, передбачене статтею 90 КУпАП (порушення вимог щодо охорони видів тварин і рослин, занесених до Червоної книги України), що проявилось у незаконному їх вилученні з природного середовища незалежно від того, що згідно з Актом випущення водних біоресурсів у водне середовище 28 карасів золотих були випущені 26.05.2021 у ставок с.Лісне (а.с.16).

Відповідно до частини 2 статті 36 КУпАП України якщо особа вчинила кілька адміністративних правопорушень, справи про які одночасно розглядаються одним і тим же органом, стягнення накладається в межах санкції, встановленої за більш серйозне правопорушення з числа вчинених.

Ураховуючи характер вчиненого правопорушення, особу правопорушника, який раніше не притягався до адміністративної відповідальності, ступінь його вини, майновий стан, необхідно накласти на ОСОБА_2 адміністративне стягнення у вигляді штрафу у межах санкції за найбільш серйозне правопорушення частини 4 статті 85 КУпАП.

Крім того, ураховуючи, що санкція частини 4 статті 85 КУпАП, статті 90 КУпАП передбачає додаткове стягнення у виді конфіскації та знарядь до ОСОБА_2 слід застосувати указане додаткове стягнення у виді конфіскації згідно опису-оцінки знарядь лову: одна сітка з ліски довжиною 80 метрів, висота 150 см. ячія 60х60 мм., одна сітка з ліски довжиною 80 метрів, висота 150 см. ячія 30х 30 мм., 3 сітки з ліски довжиною 80 метрів, висота 150 см. ячія 40 х 40 мм., одна сітка з ліски довжиною 80 метрів, висота 150 см. ячія 20 х 20 мм. Оскільки доказів належності ОСОБА_2 на праві власності вилученого при складанні протоколу гумового човна «Лисичанка» в матеріалах справи немає, ураховуючи пояснення останнього про взяття його у користування, а також те, що човен не був вилучений, а переданий на зберігання ОСОБА_2 та ОСОБА_3 вважаю, що підстави конфіскації указаного човна відсутні.

З огляду на те, що виловлена риба (плітка, лин, окунь, щука) у кількості 42 штуки загальною вагою 7 кг, 26 травня 2021 року була передана на зберігання ОСОБА_2 та ОСОБА_3 за розпискою, конфіскація указаних незаконно добутих водних живих ресурсів, з огляду на тривалий час, який пройшов з її вилову, не застосовується.

Відповідно до статті 40 КУпАП якщо у результаті вчинення адміністративного правопорушення заподіяно майнову шкоду громадянинові, підприємству, установі або організації, то адміністративна комісія, виконавчий орган сільської, селищної, міської ради під час вирішення питання про накладення стягнення за адміністративне правопорушення має право одночасно вирішити питання про відшкодування винним майнової шкоди, якщо її сума не перевищує двох неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, а суддя районного, районного у місті, міського чи міськрайонного суду незалежно від розміру шкоди, крім випадків, передбачених частиною другою цієї статті.

Розрахунок розміру шкоди, заподіяної незаконним виловом риби, визначений провідним державним інспектором Марченко Ю.І. відповідно до Такс обчислення розміру шкоди, заподіяної внаслідок незаконного добування (збирання) або знищення громадянами України, іноземними громадянами та особами без громадянства цінних видів риб, водних безхребетних і водних рослин у рибогосподарських об`єктах України, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 21.11.2011 року №1209, постанови Кабінету Міністрів України від 07.11.2012 № 1030 «Про розмір компенсації за незаконне добування, знищення або пошкодження видів тваринного і рослинного світу, занесених до Червоної книги України, а також за знищення чи погіршення середовища їх перебування (зростання)».

Відповідно до указаних нормативних актів оцінка шкоди не залежить від розміру та ваги риби.

Ураховуючи, що ОСОБА_2 спільно з іншою особою незаконно добув пліток - 20 штук, окунів 9 штук, линів 12 штук, щука 1 штука, загальною вагою 7 кг. на суму 3621 грн, а також карасів золотих - 28 штук, загальною вагою 5 кг, суму 9240 грн., а тому в дольовому порядку половину розміру указаної суми в розмірі 6430,50 грн., заподіяної незаконним їх добуванням, слід стягнути з ОСОБА_2 на користь держави.

При стягненні з ОСОБА_2 шкоди заподіяної незаконним добуваннямкарасів золотих - 28 штук, які були випущені у водне середовище, суд враховує правову позицію, яка викладена у постанові Верховного Суду від 10.01.2019 у справі № 541/307/17.

Згідно статті 66 Конституції України кожен зобов`язаний не заподіювати шкоду природі, культурній спадщині, відшкодовувати завдані ним збитки.

У Законі України «Про тваринний світ» (в редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин) передбачено, що:

об`єктами тваринного світу, на які поширюється дія цього Закону, є: дикі тварини - хордові, в тому числі хребетні (ссавці, птахи, плазуни, земноводні, риби та інші) і безхребетні (членистоногі, молюски, голкошкірі та інші) в усьому їх видовому і популяційному різноманітті та на всіх стадіях розвитку (ембріони, яйця, лялечки тощо), які перебувають у стані природної волі, утримуються у напіввільних умовах чи в неволі (абзац другий частини першої статті 3);

громадяни зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними тваринному світу внаслідок порушення вимог законодавства про охорону, використання і відтворення тваринного світу (абзац п`ятий частини другої статті 10);

відповідальність за порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу несуть особи, винні в незаконному вилученні об`єктів тваринного світу з природного середовища (абзац четвертий частини другої статті 63).

Постановою Кабінету Міністрів України від 21 листопада 2011 року № 1209 затверджені такси для обчислення розміру відшкодування шкоди, заподіяної внаслідок незаконного добування (збирання) або знищення цінних видів водних біоресурсів.

Тлумачення вказаних норм свідчить, що для відшкодування збитків за незаконне вилучення (добування) об`єктів тваринного світу не має значення чи повернута незаконно вилучена (добута) риба у середовище свого перебування, чи ні.

У зв`язку з накладенням адміністративного стягнення відповідно до статті 40-1 КУпАП вважаю за необхідне стягнути з правопорушника судовий збір у сумі 454 грн. 00 коп. у дохід держави.

На підставі викладеного та керуючись статтями 33, 36, 34, 40-1, 283, 284 КУпАП України, суддя

П О С Т А Н О В И В :

Визнати ОСОБА_1 винним у вчиненні адміністративних правопорушень, передбачених частиною 4 статті 85, статтею 90 КУпАП, та накласти на підставі статті 36 КУпАП на нього адміністративне стягнення у виді штрафу у розмірі 30 неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 510 (п`ятсот десять) гривень в дохід держави з конфіскацією знарядь вчинення правопорушення одна сітка з ліски довжиною 80 метрів, висота 150 см. ячія 60х60 мм., одна сітка з ліски довжиною 80 метрів, висота 150 см. ячія 30х 30 мм., 3 сітки з ліски довжиною 80 метрів, висота 150 см. ячія 40 х 40 мм., одна сітка з ліски довжиною 80 метрів, висота 150 см. ячія 20 х 20 мм., що зберігаються на складі Сумського рибоохоронного патруля? без конфіскації гумового човна зеленого кольору «Лисичанка» та об`єктів лову, які передано на зберігання ОСОБА_4 та ОСОБА_5 .

Стягнути з ОСОБА_1 на користь держави на рахунок UA0018518 ГУК Сум.обл/Тростянецька МТГ/24062100, код отримувача (ЄДРПОУ) 37970404, Державне казначейство України (ЕАП), шкоду, заподіяну незаконним добуванням водних біоресурсів у розмірі 6430(шість тисяч чотириста тридцять) грн. 50 коп.

Відповідно до статті 40-1 КУпАП стягнути з ОСОБА_1 судовий збір у сумі 454 (чотириста п`ятдесят чотири) грн. 00 коп. у дохід держави.

Згідно з частиною 2 статті 308 КУпАП у порядку примусового виконання постанови про стягнення штрафу за вчинення адміністративного правопорушення з правопорушника стягується подвійний розмір штрафу, визначеного судом.

Постанова про накладення адміністративного стягнення підлягає зверненню до виконання протягом трьох місяців з дня винесення постанови. У разі оскарження постанови перебіг строку давності зупиняється до розгляду скарги.

Постанова може бути оскаржена в апеляційному порядку до Сумського апеляційного суду через Тростянецький районний суд Сумської області шляхом подання апеляційної скарги протягом десяти днів з дня винесення постанови.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Суддя М. В. Щербаченко