Справа №461/5269/21
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

29 червня 2021 року суддя Галицького районного суду м.Львова Фролова Л. Д., розглянувши матеріали про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_1 ( ОСОБА_2 ), ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина Республіка Вірменія, місце народження - Республіка Вірменія, місце роботи - не працює, місце проживання - Республіка Вірменія, Республіка Вірменія, м. Гюмрі, закордонний паспорт НОМЕР_1 від 23.04.2019 виданий 001,

за ст.471 Митного кодексу України,

в с т а н о в и в :

04.06.2021 року, близько 16 год. 00 хв., громадянка Республіки Вірменія ОСОБА_3 ( ОСОБА_4 ) прямував з Туреччини до України рейсом SQP496 «Стамбул-Львів» з приватної поїздки, через митний пост «Львів-аеропорт» Галицької митниці Держмитслужби, обравши формою проходження митного контролю смугу руху спрощеного митного контролю «Зелений коридор».

В ході проведення візуального огляду багажу виникла підозра про наявність товарів, що підлягають митному оформленню, та/або переміщення яких через митний кордон обмежене. Пасажира було переведено до спеціально відведеної кімнати огляду для проведення огляду товарів, де було виявлено товар в обсягах, який згідно п.1 ст.374 МК України, перевищує неоподатковану норму переміщення через митний кордон України, що засвідчується актом огляду товарів та транспортних засобів від 04.06.2021, а саме новий одяг торгівельних марок, а саме: - Чоловічі футболки, з логотипом торгової марки «NIKE», 80 шт. (вартістю 150,00грн за одиницю);- Чоловічі футболки, з логотипом торгової марки «PAKKO», 273 шт. (вартістю 459,00грн за одиницю); Під час усного опитування громадянка Республіки Вірменія ОСОБА_1 ( ОСОБА_5 ) повідомив про наявність таких товарів та визнав себе їх власником після митного огляду. Вартість виявленого товару, згідно з інформації отриманої з інтернет ресурсу (prom.ua,izi.ua,) становить 137307,00 грн.

Таким чином, громадянин Республіки Вірменія ОСОБА_1 ( ОСОБА_5 ) порушив встановлений МК України порядок проходження митного контролю в зонах (коридорах) спрощеного митного контролю, тобто намагався перемістити товар, що підлягає оподаткуванню при ввезенні на митну територію України.

Товар, що переміщувався у межах встановленої норми, що не перевищує еквівалент 1000,00 євро визначених в пунктах пропуску, які відкриті для повітряного сполучення, повернуто громадянину Республіки Вірменія ОСОБА_1 ( ОСОБА_5 ), а саме: Чоловічі футболки, з логотипом торгової марки «NIKE», 80 шт. (вартістю 150,00грн за одиницю); Чоловічі футболки, з логотипом торгової марки «PAKKO», 46 шт. (вартістю 459,00 грн за одиницю);

Представник Галицької митниці Держмитслужби в судовому засідання зазначив, що у діях ОСОБА_1 ( ОСОБА_2 ), наявний склад правопорушення, яке йому інкриміноване. До останнього слід застосувати стягнення, передбачене санкцією статті 471 МК України.

ОСОБА_1 ( ОСОБА_2 ), в судове засідання не з`явився, хоча був належним чином повідомленим про дату, час та місце розгляду справи. Європейський суд з прав людини у рішенні Пономарьов проти України» зазначив, що сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.

Враховуючи принцип судочинства, яким визнано пріоритет публічного інтересу над приватним, суд вважає за можливе провести розгляд справи за відсутності особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, оскільки безпідставне умисне затягування справи нівелює завдання КУпАП, яким є охорона конституційного ладу України, встановленого правопорядку, зміцнення законності, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі точного і неухильного додержання Конституції, законів України, поваги до прав, честі і гідності інших громадян, до правил співжиття, сумлінного виконання своїх обов`язків, відповідальності перед суспільством (стаття 1 КУпАП).

Суд зауважує, що Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях зазначає, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватись належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки. Зважаючи на обов`язок суду щодо розгляду справи в розумні строки, приходжу до переконання про можливість розгляду справи за відсутності особи щодо якої складено протокол.

Статтею 6 Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини гарантовано кожній фізичній особі право на розгляд судом протягом розумного строку справи, у якій вона є стороною. Розумним, зокрема, вважається строк, що є об`єктивно необхідним для виконання процесуальних дій, прийняття процесуальних рішень та розгляду і вирішення справи з метою забезпечення своєчасного (без невиправних зволікань) судового захисту. В поняття «розумний строк» розгляду справи Європейський суд з прав людини включає: складність справи, поведінку заявника, поведінку органів державної влади, важливість справи для заявника. В силу вимог ч. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи, є порушенням ч. 1 ст. 6 даної Конвенції. Крім того, сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.

За наведених обставин, з метою дотримання розумних строків розгляду справи та враховуючи, що особа, яка притягається до відповідальності неодноразово не з`явилася в судове засідання, обізнана про наявність даного адміністративного провадження та скерування справи на розгляд до суду, приймаючи до уваги вжиття судом вичерпних заходів для повідомлення особи про дату, час та місце розгляду справи і забезпечення її участі у розгляді справи, визнано можливим розгляд справи у його відсутності.

Згідно ст. 471 МК України відповідальність настає за порушення встановленого цим Кодексом порядку проходження митного контролю в зонах (коридорах) спрощеного митного контролю, тобто переміщення через митний кордон України особою, яка формою проходження митного контролю обрала проходження (проїзд) через "зелений коридор", товарів, переміщення яких через митний кордон України заборонено або обмежено законодавством України, або товарів в обсягах, що перевищують неоподатковувану норму переміщення через митний кордон України.

Заслухавши думку представника Львівської митниці ДФС, дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку, що в діях ОСОБА_1 ( ОСОБА_2 ), наявні ознаки правопорушення, передбаченого ст. 471 МК України, оскільки останній, обравши спрощену зону митного контролю намагався перемістити через митний кордон України товар, який є обмеженим до переміщення. Вина ОСОБА_1 ( ОСОБА_2 ), у вчиненні правопорушення, передбаченого ст. 471 МК України підтверджується наявними у справі даними, які містяться в:

- протоколі про порушення митних правил №1029/20900/21 від 04 червня 2021 року, в якому викладена фабула вчиненого правопорушення;

- письмових поясненнях ОСОБА_1 ( ОСОБА_2 ), з яких вбачається, що товар, який перевищує неоподатковану норму переміщення через митний кордон є його власністю, зазначив, що не знав про обмежувальні норми, які порушив;

- описі вилучених предметів у ОСОБА_1 ( ОСОБА_2 );

- акті про проведення огляду (переогляду) товарів, транспортних засобів, ручної поклажі та багажу.

Відтак, винність ОСОБА_1 ( ОСОБА_2 ), підтверджена належними, допустимими та достовірними доказами. Ці докази є достатніми, оскільки, як окремо, так і в сукупності, у повній мірі доводять її винуватість у вчинені адміністративного правопорушення.

Вирішуючи питання призначення виду стягнення за порушення митних правил, з урахуванням характеру вчиненого діяння, особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, обставин справи, суд приходить до висновку, що до ОСОБА_1 ( ОСОБА_2 ), слід застосувати стягнення у виді штрафу без конфіскації товару, що був безпосереднім предметом порушення митних правил.

Враховуючи ті обставини, що ввезення товару на митну територію України, не є обов`язковим та категоричним для особи, власники самостійно обирають відповідний митний режим, визначений розділом V МК України, суд визначає, що при поверненні товар може бути виданий власникові або уповноваженій ним особі після здійснення його митного оформлення зі сплатою відповідних митних платежів або для повернення на митну територію держави, з якої його було ввезено (на його розсуд).

Крім того, відповідно до Закону України «Про судовий збір» з ОСОБА_1 ( ОСОБА_2 ), слід стягнути на користь держави в особі Державної судової адміністрації України судовий збір у розмірі 454 гривень, а на підставі ч. 1 ст. 519 МК України та розрахунку, витрати за зберігання вилучених товарів на складі митниці.

Керуючись ст.ст.458, 459, 461, 471, 486, 519, 527, 528 МК України, ст. 283 КУпАП, суд

ПОСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 ( ОСОБА_2 ), визнати винним у вчиненні правопорушення, передбаченого ст. 471 МК України, та накласти стягнення у виді штрафу у розмірі 1700 (одна тисяча сімсот) гривень 00 копійок.

Вилучений відповідно до протоколу №1029/20900/21 від 04 червня 2021 року, товар Чоловічі футболки, з логотипом торгової марки «PAKKO», кількістю 227 шт., та вартістю 104193,00 грн. повернути - ОСОБА_1 ( ОСОБА_2 ), після здійснення його митного оформлення зі сплатою відповідних митних платежів, якщо таке оформлення не було попередньо здійснено, а митні платежі не сплачувалися або для повернення на митну територію держави, з якої його було ввезено (на його розсуд).

Стягнути з ОСОБА_1 ( ОСОБА_2 ), на користь держави в особі Державної судової адміністрації України судовий збір у розмірі 454 грн.

Стягнути з ОСОБА_1 ( ОСОБА_2 ) на користь Львівської митниці ДФС витрати за зберігання вилученого товару на складі митниці у розмірі 188,26 грн.

Постанова може бути оскаржена до Львівського апеляційного суду через Галицький районний суд м. Львова протягом десяти днів з дня її винесення і набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги.

Суддя Л.Д. Фролова