Справа № 159/3467/21
Провадження № 3/159/2025/21
КОВЕЛЬСЬКИЙ МІСЬКРАЙОННИЙ СУД ВОЛИНСЬКОЇ ОБЛАСТІ
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

09 липня 2021 року м. Ковель

Суддя Ковельського міськрайонного суду Волинської області Денисюк Т.В., з участю особи, відносно якої складено протокол ОСОБА_1 , потерпілого адвоката Ткачука О.В, розглянувши матеріали справи, які надійшли від Ради адвокатів Волинської області про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який працює начальником Ремонтного житлово комунального підприємства №1, що розташоване за адресою: АДРЕСА_1 , одруженого, має на утриманні трьох неповнолітніх дітей,

за вчинення правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 212-3 КУпАП,

в с т а н о в и в :

Згідно протоколу про адміністративне правопорушення серії ВЛ №0052 від 01.06.2021 року ОСОБА_1 ставиться у провину, те що він 09.04.2021 року в АДРЕСА_1 , несвоєчасно надав інформацію у відповідь на адвокатський запит адвоката Ткачука О.В. від 31.03.2021 року.

Дії ОСОБА_1 кваліфіковані за ч.5 ст.212-3 КУпАП.

В судовому засіданні ОСОБА_1 провину не визнав та пояснив, що 02.04.2021 року РЖКП №1 отримало запит від адвоката Ткачука О.В., відповідь підготувала відповідальна особа, а він, як начальник підприємства, підписав її 08.04.2021 року. Через значну кількість запитів та відсутність у підприємства коштів на кореспонденцію, відповідь відразу скерована адвокату простим листом. Також ОСОБА_1 просить суд звернути увагу на те, що протокол про адміністративне правопорушення складений у його відсутності, без з`ясування усіх дійсних обставин справи, так 28.05.2021 року він не мав можливості прибути на виклик уповноваженої особи через зайнятість в роботі адміністративної комісії, а на розгляд 01.06.2021 року його не викликали.

Потерпілий адвокат Ткачук О.В. суду пояснив, що згідно звіту Укрпошти його запит надійшов до РЖКП №1 01.04.2021 року, відповідь отримав 11.05.2021 року, тому 18.05.2021 року звернувся Ради адвокатів Волинської області із заявою про притягнення винних осіб до відповідальності.

Суд, заслухавши пояснення ОСОБА_1 та потерпілого ОСОБА_2 , вивчивши матеріали справи, дійшов наступного висновку.

Завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності (ст.245 КУпАП).

При розгляді справи про адміністративне правопорушення суд зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи (ст.280 КУпАП).

ОСОБА_1 органом, який склав протокол, ставиться у провину вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч.5 с.212-3 КУпАП.

Диспозиція ч.5 ст.212-3 КУпАП передбачає відповідальність за неправомірну відмову в наданні інформації, несвоєчасне або неповне надання інформації, надання інформації, що не відповідає дійсності, у відповідь на адвокатський запит, запит кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, її палати або члена відповідно до Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність".

Дана норма є бланкетною, а тому, у протоколі про адміністративне правопорушення згідно вимог ст.256 КУпАП обов`язково повинна бути зазначена конкретна норма закону, яка встановлює обов`язок особи дати відповідь на адвокатський запит та строк протягом якого відповідь має бути надана.

Проте дана вимога не виконана, у протоколі не зазначено, яку саме норму Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність" порушив керівник РЖКП №1.

Доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи (ст.251 КУпАП).

Протокол про адміністративне правопорушення є одним із видів доказів (ст.251 КУпАП), який фактично визначає зміст пред`явленого особі звинувачення.

В силу статті 283 КУпАП формулювання суті правопорушення повинно бути чітким і конкретним, із зазначенням місця, часу, способу вчинення його, мотивів і форми вини.

Суд самостійно не вправі змінювати формулювання суті правопорушення.

З урахуванням положень ч.1 ст.6 Європейської конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, а також з огляду на практику Європейського суду з прав людини у справах «Малофеєва проти Росії», рішення від 30 травня 2013 року ( заява № 36673/04) у випадку, коли викладена в протоколі фабула адміністративного правопорушення не відображає всіх істотних ознак складу правопорушення, суд не має права самостійно редагувати її, а так само не може відшукувати докази на користь обвинувачення, оскільки це становитиме порушення права на захист.

Крім того, суд звертає увагу на дату складання протоколу 01.06.2021 року.

Статтею 254 КУпАП встановлено, що про вчинення адміністративного правопорушення складається протокол уповноваженими на те посадовою особою або представником громадської організації чи органу громадської самодіяльності.

Протокол про адміністративне правопорушення, у разі його оформлення, складається не пізніше двадцяти чотирьох годин з моменту виявлення особи, яка вчинила правопорушення, у двох примірниках, один із яких під розписку вручається особі, яка притягається до адміністративної відповідальності.

Згідно матеріалів справи ОСОБА_1 був викликаний до уповноваженої особи для вирішення питання про складання протоколу про адміністративне правопорушення на 28 травня 2021 року.

В цей день та в наступні 24 години протокол не складено, про відкладення розгляду його питання на 01 червня 2021 року ОСОБА_1 не повідомлений.

За змістом ст.256 КУпАП при складенні протоколу особі, яка притягається до адміністративної відповідальності, роз`яснюються його права і обов`язки, передбачені статтею 268 цього Кодексу, про що робиться відмітка у протоколі.

Статтею 268 КУпАП визначені права особи, яка притягується до адміністративної відповідальності. Вона має право: знайомитися з матеріалами справи, давати пояснення, подавати докази, заявляти клопотання; при розгляді справи користуватися юридичною допомогою адвоката, іншого фахівця у галузі права, який за законом має право на надання правової допомоги особисто чи за дорученням юридичної особи, виступати рідною мовою і користуватися послугами перекладача, якщо не володіє мовою, якою ведеться провадження; оскаржити постанову по справі.

Отже обізнаність особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, із фактом складання відносно неї протоколу є важливою гарантією права на захист.

Відповідно до роз`яснень, які містяться в ч.2 п.19 постанови Пленуму Верховного суду України від 01.11.1996 року №9 «Про застосування Конституції України при здійсненні правосуддя», визнання особи винуватою, може мати місце лише за умови доведеності її вини.

З огляду на недоліки при складанні протоколу про адмінінстративне правопорушенні, які істотно впливають на права особи, суд доходить висновку про відсутність належних та допустимих доказів провини особи та відповідно про відсутність складу правопорушення.

З урахуванням наведеного провадження у справі необхідно закрити на підставі п.1 ст.247 КУпАП.

Водночас суд вважає необхідним звернути увагу начальника РЖКП №1 на порядок скерування відповідей на запити.

Порядок здійснення та забезпечення права кожного на доступ до інформації, що знаходиться у володінні розпорядника визначає Закон України «Про доступ до публічної інформації» від 13.01.2011 року № 2939-VI (далі - Закон № 2939).

Публічна інформація - це відображена та задокументована будь-якими засобами та на будь-яких носіях інформація, що була отримана або створена в процесі виконання суб`єктами владних повноважень своїх обов`язків, передбачених чинним законодавством, або яка знаходиться у володінні суб`єктів владних повноважень, інших розпорядників публічної інформації, визначених цим Законом. Публічна інформація є відкритою, крім випадків, встановлених законом (ст. 1 Закону).

Згідно з ч. 1 ст. 5 Закону № 2939 доступ до інформації забезпечується, зокрема, шляхом надання інформації за запитами на інформацію.

За змістом вимог ч. 1-4 ст. 19 Закону № 2939 запит на інформацію - це прохання особи до розпорядника інформації надати публічну інформацію, що знаходиться у його володінні. Запит може бути індивідуальним або колективним. Запити можуть подаватися в усній, письмовій чи іншій формі (поштою, факсом, телефоном, електронною поштою) на вибір запитувача.

Розпорядниками інформації є суб`єкти владних повноважень - органи державної влади, інші державні органи, органи місцевого самоврядування, органи влади Автономної Республіки Крим, інші суб`єкти, що здійснюють владні управлінські функції відповідно до законодавства та рішення яких є обов`язковими для виконання (ч. 1 ст. 13 Закону № 2939).

Нормою ч.4 ст. 13 Закону № 2939 визначено, що усі розпорядники інформації незалежно від нормативно-правового акта, на підставі якого вони діють, при вирішенні питань щодо доступу до інформації мають керуватися цим Законом.

Згідно з частинами 1, 4 статті 20 Закону №2939-VІ розпорядник інформації має надати відповідь на запит на інформацію не пізніше п`яти робочих днів з дня отримання запиту.

У разі якщо запит стосується надання великого обсягу інформації або потребує пошуку інформації серед значної кількості даних, розпорядник інформації може продовжити строк розгляду запиту до 20 робочих днів з обґрунтуванням такого продовження. Про продовження строку розпорядник інформації повідомляє запитувача в письмовій формі не пізніше п`яти робочих днів з дня отримання запиту.

Аналогічне положення закріплено у ч.2 ст.24 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» : «Орган державної влади, орган місцевого самоврядування, їх посадові та службові особи, керівники підприємств, установ, організацій, громадських об`єднань, яким направлено адвокатський запит, зобов`язані не пізніше п`яти робочих днів з дня отримання запиту надати адвокату відповідну інформацію, копії документів, крім інформації з обмеженим доступом і копій документів, в яких міститься інформація з обмеженим доступом.

У разі якщо адвокатський запит стосується надання значного обсягу інформації або потребує пошуку інформації серед значної кількості даних, строк розгляду адвокатського запиту може бути продовжено до двадцяти робочих днів з обґрунтуванням причин такого продовження, про що адвокату письмово повідомляється не пізніше п`яти робочих днів з дня отримання адвокатського запиту.

У разі якщо задоволення адвокатського запиту передбачає виготовлення копій документів обсягом більш як десять сторінок, адвокат зобов`язаний відшкодувати фактичні витрати на копіювання та друк. Розмір таких витрат не може перевищувати граничні норми витрат на копіювання та друк, встановлені Кабінетом Міністрів України відповідно до Закону України "Про доступ до публічної інформації".

Отже будь-яка особа має право звернутися із запитом на інформацію до розпорядника інформації у письмовій формі чи іншій формі (поштою, факсом, телефоном, електронною поштою) на вибір запитувача, а розпорядник повинен надати відповідь на запит не пізніше п`яти робочих днів з дня отримання запиту. Строк може бути продовженим у разі якщо запит стосується надання великого обсягу інформації або потребує пошуку інформації серед значної кількості даних.

Проте норми Закону №2939-VІ, як і Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність», чи інших нормативно-правових актів не визначають порядку направлення відповіді на запит простою чи рекомендованою кореспонденцією, а тільки встановлюють строки, протягом яких така відповідь повинна бути надана.

Як розтлумачив Пленум Вищого адміністративного суду України у постанові від 29.09.2016 року № 10 «Про практику застосування адміністративними судами законодавства про доступ до публічної інформації» відповідно до ч. 1 ст. 20 Закону № 2939 розпорядник інформації має надати відповідь на запит на інформацію не пізніше п`яти робочих днів з дня отримання запиту. При вирішенні питання, в який момент часу цей обов`язок вважається виконаним у разі пересилання відповіді на запит поштою, суди повинні за аналогією застосовувати положення ч. 9 ст. 103 КАС України (ст. 120 КАС України в редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин), за яким під таким моментом мається на увазі здача документа на пошту; реєстрація відповіді на запит як вихідного документа у системі діловодства розпорядника інформації не є моментом завершення перебігу згаданого строку. Якщо відповідь на запит здається на пошту разом з іншою кореспонденцією того ж виду та категорії, належним і допустимим доказом відправлення такого запиту є список згрупованих поштових відправлень із відміткою працівника зв`язку про його прийняття (п. 66 Правил надання послуг поштового зв`язку, затв. постановою КМУ від 05.03.2009 року № 270).

У п.66-68 постанови КМУ №270 зазначено, що у разі відправлення згрупованих поштових відправлень, поштових переказів відправник складає їх список в електронному вигляді за формою, визначеною оператором поштового зв`язку. Кількість поштових відправлень, поштових переказів одного виду та категорії (згрупованих за способом пересилання), що включаються до одного списку, та кількість таких списків визначаються оператором поштового зв`язку.

Список засвідчується підписом відправника. Якщо відправником є юридична особа, список згрупованих внутрішніх рекомендованих поштових карток, листів, бандеролей засвідчується підписом відповідального працівника цієї особи, список згрупованих внутрішніх листів та бандеролей з оголошеною цінністю, посилок, прямих контейнерів, поштових переказів - підписами керівника та головного бухгалтера. Підписи скріплюються відповідними печатками (за наявності).

Про прийняття для пересилання згрупованих поштових відправлень, поштових переказів видається один розрахунковий документ на один список. Один примірник списку видається відправникові.

Тому лише запис у Журналі вихідної кореспонденції за №132 від 08.04.2021 року не може бути належним доказом скерування відповіді. Уповноважена особа зобов`язана здати листи на пошту за списком згрупованих відправлень та отримати розрахунковий документ на один список.

Керуючись ст. ст. 247, 256, 283, 284 КУпАП, суддя, -

П О С Т А Н О В И В:

Провадження в справі про адміністративне правопорушення стосовно ОСОБА_1 закрити на підставі п.1 ч.1 ст.247 КУпАП, у зв`язку з відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч.5 ст.212-3 КУпАП

Постанова може бути оскаржена до Волинського апеляційного суду через Ковельський міськрайонний суд Волинської області особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником, або прокурором у випадках, передбачених частиною п`ятою статті 7 КУпАП, протягом десяти днів з дня винесення постанови.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Суддя Ковельського міськрайонного судуТ. В. Денисюк