ПОСТАНОВА

Іменем України

№ 610/2091/21

№ 3/610/681/2021

м. Балаклія 21.07.2021 року

Суддя Балаклійського районного суду Харківської області Стригуненко Володимир Миколайович, розглянувши матеріали про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки с. Новосілки Бережанського району Тернопільської області, зареєстрованої та проживаючої: АДРЕСА_1 , рнокпп , за ч. 4 ст. 173-4 КУпАП,

в с т а н о в и в:

З протоколу про адміністративне правопорушення серії ВАБ № 472127 від 23.06.2021р. убачається, що ОСОБА_1 обвинувачується у тому, що: «18.06.2021р. близько 21.00год. неповнолітній ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , перебуваючи в групі осіб разом з неповнолітнім ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , в смт. Донець вчинили діяння, які полягають у фізичному насильстві та є типовими ознаками булінгу, відносно малолітнього ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , а саме завдали тілесних ушкоджень останньому, внаслідок чого малолітньому ОСОБА_4 була заподіяна шкода фізичному здоров`ю відповідно до довідки із медичного закладу».

В суді ОСОБА_1 вину у вчиненні інкримінованого адміністративного правопорушення не визнала.

За змістом ст.ст. 279, 280 КУпАП справа про адміністративне правопорушення має розглядатись у межах тих обставин, які зазначені у протоколі про таке порушення.

Статтею 251 КУпАП передбачено, що доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу.

Дії ОСОБА_1 за вказаним фактом кваліфіковані за ч. 4 ст. 173-4 КУпАП, як булінг (цькування), тобто діяння учасників освітнього процесу, які полягають у психологічному, фізичному, економічному, сексуальному насильстві, у тому числі із застосуванням засобів електронних комунікацій, що вчиняються стосовно малолітньої чи неповнолітньої особи або такою особою стосовно інших учасників освітнього процесу, внаслідок чого могла бути чи була заподіяна шкода психічному або фізичному здоров'ю потерпілого.

Об'єктом зазначеного адміністративного правопорушення є суспільні відносини у сфері громадського (публічного) порядку під час здійснення освітнього процесу (громадський порядок та громадська безпека в освітньому середовищі). Додатковими об'єктами цього правопорушення є психічне здоров'я, фізичне здоров'я, психологічна, фізична, економічна, сексуальна недоторканість малолітньої чи неповнолітньої особи; інших учасників освітнього процесу (якщо відносно них булінг вчиняється малолітньою чи неповнолітньою особою).

Об'єктивна сторона правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 173-4 КУпАП, виражається у формі психологічного, фізичного, економічного, сексуального насильства, у тому числі із застосуванням засобів електронних комунікацій; наслідки у вигляді шкоди психічному або фізичному здоров'ю потерпілого (яка могла бути чи була заподіяна); причинний зв'язок між діянням та наслідками.

Суб'єкт адміністративного правопорушення може бути як загальний, так і спеціальний (булінг стосовно малолітньої чи неповнолітньої особи може бути вчинено будь-якою особою (загальний суб'єкт), а стосовно інших учасників освітнього процесу - лише малолітньою або неповнолітньою особою (спеціальний суб'єкт)).

Суб'єктивна сторона правопорушення визначається у формі прямого умислу. Кривдник усвідомлює протиправний характер свого діяння, передбачає його шкідливі наслідки та бажає настання цих наслідків.

Крім того, відповідно до підпункту 3-1 ст. 1 Закону України «Про освіту» булінг (цькування) - діяння (дії або бездіяльність) учасників освітнього процесу, які полягають у психологічному, фізичному, економічному, сексуальному насильстві, у тому числі із застосуванням засобів електронних комунікацій, що вчиняються стосовно малолітньої чи неповнолітньої особи та (або) такою особою стосовно інших учасників освітнього процесу, внаслідок чого могла бути чи була заподіяна шкода психічному або фізичному здоров`ю потерпілого.

Типовими ознаками булінгу (цькування) є: систематичність (повторюваність) діяння; наявність сторін - кривдник (булер), потерпілий (жертва булінгу), спостерігачі (за наявності); дії або бездіяльність кривдника, наслідком яких є заподіяння психічної та/або фізичної шкоди, приниження, страх, тривога, підпорядкування потерпілого інтересам кривдника, та/або спричинення соціальної ізоляції потерпілого.

Враховуючи наведені вимоги ЗУ «Про освіту», відповідно до диспозиції ч. 4 ст. 173-4 КУпАП обов'язковою ознакою об'єктивної сторони правопорушення є неодноразовість вчинення дій, передбачених даною нормою закону.

На підтвердження обвинувачення до суду надано протокол про адміністративне правопорушення, який є документом, в якому викладено формулювання обвинувачення, яке в свою чергу не містить конкретизації об'єктивних ознак складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 173-4 КУпАП, а саме в протоколі не зазначено чи мало діяння систематичний характер, якщо так, то в який період часу, з конкретною вказівкою на час кожної події.

До протоколу також додані: картка первинного обліку інформації; протокол прийняття заяви ОСОБА_5 про вчинене кримінальне правопорушення; висновок про результати розгляду повідомлень від ОСОБА_5 від 18.06.2021р. та 22.06.2021р.; письмові пояснення ОСОБА_1 , ОСОБА_3 , ОСОБА_2 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 ; консультативний висновок спеціаліста щодо ОСОБА_4 ; довідка КНП БМР ХО «БКБЛІЛ» про наявність тілесних ушкоджень у ОСОБА_4 ; характеристики на ОСОБА_4 , ОСОБА_2 .

З протоколу та доданих до нього матеріалів вбачається, що конфлікт був лише 18.06.2021р., тобто подія, яка відображена у протоколі сталася одноразово, а тому у даному випадку не може йти мова про цькування або системність знущання, яке визначається поняттям «булінг». Варто зазначити, що не кожен конфлікт є булінгом. Цькування це тривалі, повторювані дії, а одиночна конфліктна ситуація між учасниками таким не може вважатися.

Систематичність, як ознака булінгу, не викладена у формулюванні обвинувачення та не підтверджена жодним доданим до Протоколу доказом, а суд не вправі перебирати роль сторони обвинувачення і збирати докази самостійно.

З врахуванням наведеного, суд доходить висновку, що в діях ОСОБА_1 відсутній склад адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 173-4 КУпАП.

Відповідно до ч. 2 ст. 7 КУпАП, провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюються на основі суворого додержання законності.

Згідно ч. 1 ст. 7 КУпАП, ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених Законом.

Відповідно до ст. 62 Конституції України, усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Виходячи з цього, суд приходить до висновку про наявність підстав для закриття провадження у справі за п. 1 ст. 247 КУпАП.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 33-35, 247, 252, 280, 284-285 КУпАП,

п о с т а н о в и в:

Провадження в даній справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 закрити за відсутністю в її діях складу інкримінованого адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена до Харківського апеляційного суду через Балаклійський районний суд Харківської області шляхом подачі в 10-денний строк з дня її винесення апеляційної скарги.

Суддя В.М. Стригуненко