Єдиний унікальний номер 725/3846/21
Номер провадження 3/725/2327/21
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

24.06.2021 Суддя Першотравневого районного суду м.Чернівці Стоцька Л. А., розглянувши справу про порушення митних правил, яка надійшла від Буковинської митниці Держмитслужби про притягнення до адміністративної відповідальності за ст. 481 ч. 6 МК України громадянки Молдови ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , проживаючої: АДРЕСА_1 , -

ВСТАНОВИВ:

15.05.2021 року о 00 год. 20 хв. на територію міжнародного автомобільного п/п «Сокиряни- Окниця», Буковинської митниці Держмитслужби заїхав автомобіль марки «Dacia Logan», реєстраційний номер НОМЕР_1 , який слідував з Молдови в Україну, під керуванням громадянина Молдови ОСОБА_2 . Під час внесення даних до ПІК «Інспектор-2006», та перегляду інформації щодо ввезення транспортних засобів громадянами було спрацювання орієнтування Подільської митниці Держмитслужби №7.12-28-04/147 від 08.02.2021 року та встановлено факт не вивезення транспортного засобу громадянкою ОСОБА_1 , яка переміщувалася у вищевказаному транспортному засобі в якості пасажира.

Під час здійснення митного контролю, згідно інформації, яка міститься в програмно інформаційному комплексі «Облік транспортних засобів в п/п для автомобільного сполучення» АСМО «Інспектор» було встановлено, що 06.02.2020 року громадянка Республіки Молдова ОСОБА_1 ввезла на митну територію України,через Подільський митницю Держмитслужб митний пост «Дністер» міжнародний автомобільний пункт пропуску «Бронниця-Унгурь», з метою тимчасового ввезення до одного року транспортний засіб марки «Renault Clio», реєстраційний номер НОМЕР_2 , країна реєстрації Молдова, кузов № НОМЕР_3 .

Станом на 06.02.2021 року і по даний час гр.. ОСОБА_1 , не вивезла за межі митної території України у встановлений строк транспортний засіб «Renault Clio», реєстраційний номер НОМЕР_2 , країна реєстрації Молдова, кузов № НОМЕР_3 .

Відповідно до ст. 380 МК України, тимчасове ввезення громадянами-нерезидентами на митну територію України транспортних засобів особистого користування дозволяється на строк до одного року. цей строк може бути продовжено органами доходів і зборів з урахуванням дії обставин непереборної сили та особистих обставин громадян, які ввезли такі транспортні засоби, за умови документального підтвердження цих обставин, але не більш як на 60 днів. Обов`язковою умовою допуску зазначених транспортних засобів до тимчасового ввезення на митну територію України є реєстрація цих транспортних засобів в уповноважених органах іноземних держав, що підтверджується відповідним документом.

Таким чином, громадянка Республіки Молдова ОСОБА_1 перевищила строк зворотного вивезення вказаного автомобіля, ввезеного на митну територію України в режимі тимчасового ввезення терміном до 1 року, більше ніж на 30 діб.

Зазначені дії мають ознаки порушення митних правил, передбаченого ч. 6 ст. 481 МК України.

Громадянка Республіки Молдова ОСОБА_1 надала суду письмові пояснення, вказуючи, що 21.08.2018 року придбала вищевказаний автомобіль, та 06.02.2020 року ввезла його в Україну. В кінці лютого 2020 року залишила вказаний автомобіль на платній стоянці в м. Бориспіль Київської області та поїхала у відрядження до Туреччини. В подальшому ввели карантин та не змогла повернутися назад до України та вивезти вказаний автомобіль.

Представник гр. ОСОБА_1 Олару Д. В. в судовому засіданні зазначив, що в діях ОСОБА_1 відсутній склад адміністративного правопорушення. Так, 21.08.2018 року гр. ОСОБА_1 придбала вказаний автомобіль та зареєструвала його на себе. 15.02.2016 року вона отримала закордонний паспорт і перетинала державні кордони України, Молдови, Туреччини та інших держав.06.02.2020 року остання ввезла автомобіль«Renault Clio», реєстраційний номер НОМЕР_2 , країна реєстрації Молдова, кузов № НОМЕР_3 в митному режимі «тимчасового ввезення» терміном на 1 рік. Даний автомобіль використовувався ОСОБА_1 для особистих цілей, нікому не передавався. Так. 29.02.2020 року ОСОБА_1 приїхала в м. Бориспіль та залишила даний автомобіль на платній стоянці та в терміновому порядку вихала до Туреччини по робочим питанням. В подальшому постановою КМУ в Україні було встановлено карантин з 12.03.2020 року. Аналогічна ситуація була і в Туреччині, кордони закриті та не мала змоги повернутися в Україну. Так, через свого представника в Посольство Республіки Молдови в Україні та голові Державної фіскальної служби подала заяву з проханням відстрочити дату вивезення автомобіля, а також роз`яснити алгоритм подальших дій в таких ситуаціях, однак по теперішній час не отримала відповіді. Окрім того, 04.02.2021 року ОСОБА_1 була госпіталізована в реанімаційне відділення Стамбульської лікарні з діагнозом «дихальна недостатність», гостра респіраторна хвороба COVID-19, де лікувалася аж до 06.05.2021 року. Таким чином вважає, що є об`єктивні обставини, через які ОСОБА_1 не змогла виконати своє зобов`язання, а саме вивезти зазначений автомобіль у встановлений строк.

Заслухавши представника ОСОБА_3 , дослідивши письмові матеріали вказаної вище справи про порушення митних правил, суд приходить до наступного.

Так, судом встановлено, що 15.05.2021 року о 00 год. 20 хв. на територію міжнародного автомобільного п/п «Сокиряни- Окниця», Буковинської митниці Держмитслужби заїхав автомобіль марки «Dacia Logan», реєстраційний номер НОМЕР_1 , який слідував з Молдови в Україну, під керуванням громадянина Молдови ОСОБА_2 . Під час внесення даних до ПІК «Інспектор-2006», та перегляду інформації щодо ввезення транспортних засобів громадянами було спрацювання орієнтування Подільської митниці Держмитслужби №7.12-28-04/147 від 08.02.2021 року та встановлено факт не вивезення транспортного засобу громадянкою ОСОБА_1 , яка переміщувалася у вищевказаному транспортному засобі в якості пасажира.

Під час здійснення митного контролю, згідно інформації, яка міститься в програмно інформаційному комплексі «Облік транспортних засобів в п/п для автомобільного сполучення» АСМО «Інспектор» було встановлено, що 06.02.2020 року громадянка Республіки Молдова ОСОБА_1 ввезла на митну територію України,через Подільський митницю Держмитслужб митний пост «Дністер» міжнародний автомобільний пункт пропуску «Бронниця-Унгурь», з метою тимчасового ввезення до одного року транспортний засіб марки «Renault Clio», реєстраційний номер НОМЕР_2 , країна реєстрації Молдова, кузов № НОМЕР_3 .

Інформація щодо вивезення за межі митної території України даного транспортного засобу станом на 15.05.2021 року відсутня.

Так, згідно ч. 1 ст. 460 МК України вчинення порушень митних правил, передбачених ст. 481 цього Кодексу, внаслідок дії обставин непереборної сили, що підтверджується відповідними документами, не тягне за собою адміністративної відповідальності, передбаченої цим Кодексом.

Так, ч. 2 ст. 14 Закону України «Про торгово-промислові палати в Україні» форс- мажорними обставинами (обставинами непереборної сили) є надзвичайні та невідворотні обставини, що об`єктивно унеможливлюють виконання зобов`язань, передбачених умовами договору (контракту, угоди тощо), обов`язків згідно із законодавчими та іншими нормативними актами, зокрема, введення карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України.

Подібна норма права міститься у пункті 2 розділу 8 Порядку виконання митних формальностей відповідно до заявленого митного режиму, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 31.05.2012 № 657, згідно положень якого обставини непереборної сили - надзвичайні та невідворотні події, що виникли незалежно від волі особи, зокрема стихійне лихо (землетрус, пожежа, повінь, зсув тощо), сезонне природне явище (замерзання моря, проток, портів, ожеледиця тощо), введення воєнного чи надзвичайного стану, страйк, громадянські безпорядки, злочинні дії третіх осіб, прийняття рішень законодавчого або нормативно-правового характеру, обов`язкових для особи, закриття шляхів, проток, каналів, перевалів та інші надзвичайні та невідворотні за таких умов події.

Зазначений порядок регламентує, що документальне підтвердження дії обставин непереборної сили - надання митному органу відповідних документів, що підтверджують дії обставин непереборної сили. Залежно від характеру обставин непереборної сили документи, що підтверджують її наявність і тривалість дії, можуть видаватися державними органами, місцевими органами виконавчої влади або органами місцевого самоврядування, іншими спеціально вповноваженими на це державними органами тощо.

Отже, законодавець не передбачив, що єдиним належним та достатнім документом на засвідчення форс-мажорних обставин в умовах пандемії є сертифікат Торгово-промислової палати України (надалі за текстом - ТПП). А тому належним та достатнім доказом існування форс-мажорних обставин є рішення законодавчого або нормативно-правового характеру, зокрема й Верховної Ради та Кабінету Міністрів України про запровадження карантинних заходів, обов`язкових для особи, тобто без звернення до ТПП за засвідченням форс-мажору.

Відповідно до положень Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на запобігання виникненню і поширенню коронавірусної хвороби (СОУГО-19)» № 530-ІХ від 17.03.2020 (надалі по тексту - Закон № 530-ІХ), та постанов Кабінету Міністрів України № 211 від 11.03.2020 р. «Про запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби СОУЮ-19, спричиненої коронавірусом 8АЯ8-СоУ-2», № 392 від 20.05.2020 р. «Про встановлення карантину з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби СОУГО-19, спричиненої коронавірусом 8АЯ8-СоУ-2», № 641 від 22.07.2020 р. «Про встановлення карантину та запровадження посилених протиепідемічних заходів на території із значним поширенням гострої респіраторної хвороби СОУГО-19, спричиненої коронавірусом 8АЯ8-СоУ-2», № 1236 від 09.12.2020 р. «Про встановлення карантину та запровадження обмежувальних протиепідемічних заходів з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби СОУГО-19, спричиненої коронавірусом 8АЯ8-СоУ-2», у редакції Постанов Кабінету Міністрів України № 9 від 05.01.2021 р. «Про внесення змін до постанови Кабінету Міністрів України № 1236» та № 104 від 17.02.2021 р. «Про внесення змін до деяких актів Кабінету Міністрів України», з 12.03.2020 р. на території України введено карантин.

Також, з наявної в матеріалах митної справи заяви ОСОБА_1 , вбачається, що ОСОБА_1 повідомила Виконуючого обов`язки Голови Державної фіскальної служби України та Посольство Республіки Молдова в Україні про причину пропуску строку вивезення транспортного засобу, а саме що через обставини непереборної сили, пов`язаними із карантинними обмеженнями на території України та Молдови він не мав можливості його вивезти.

Відповідно до ст. 460 МК України, підстави для звільнення особи від відповідальності за порушення митних правил, зокрема обставини непереборної сили. Крім цього, Законом № 530-ІХ від 17.03.2020 карантин віднесено до обставин непереборної сили, тому ОСОБА_1 вірно посилалася на карантинні обмеження, як на підставу для не притягнення її до адміністративної відповідальності.

Згідно ч.1 ст. 489 МК України посадова особа при розгляді справи про порушення митних правил зобов`язана з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують та/або обтяжують відповідальність, чи є підстави для звільнення особи, що вчинила правопорушення, від адміністративної відповідальності, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Таким чином, ОСОБА_1 перевищила строк тимчасового ввезення транспортного засобу на митну територію України більше ніж на 30 діб з поважних причин, зокрема внаслідок дії обставин непереборної сили про що повідомила митний орган під час надання пояснень, що свідчить про відсутність в її діях складу та події порушення митних правил, відповідальність за які передбачена ч. 6 ст. 481 МК України,.

Також, судом встановлено, що при складанні протоколу митним органом не залучено перекладача, хоча згідно ст. 492 МК України провадження у справі про порушення митних правил здійснюється державною мовою, а особа, що притягується до відповідальності, ОСОБА_1 , є громадянкою Молдови, що підтверджується паспортом громадянина Молдови № НОМЕР_4 , виданий 15.02.2016 р. та недостатньо володіє державною мовою, про що державному інспектору під час складання Протоколу було повідомлено.

На підставі вищевикладеного, протокол складений в порушення ст. 492 МК України, а знання ОСОБА_1 державної мови України та її розуміння було не достатнім для проведення необхідних процесуальних дій, а здійснення перекладу державним інспектором на зрозумілу для ОСОБА_1 російську мову, без підтвердження належного рівня кваліфікації та знань з перекладу самого інспектора, виключає принцип об`єктивності та неупередженості державного органу щодо дотримання прав та інтересів ОСОБА_1 під час притягнення останнього до адміністративної відповідальності за порушення митних правил.

Згідно ч. 1 ст. 495 МК України доказами у справі про порушення митних правил є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку встановлюються наявність або відсутність порушення митних правил, винність особи у його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Частиною 1 ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» визначено, що українські суди при вирішенні справ застосовують Конвенцію та практику Європейського суду з прав людини (далі ЄСПЛ) як джерело права.

Зокрема, в контексті рішення ЄСПЛ «Надточій проти України» (рішення від 15.05.2008, заява № 7460/03) зазначено, що «положення Митного кодексу безпосередньо поширюються на всіх громадян, які перетинають кордон та регулюють їх поведінку шляхом застосування стягнень (штраф та конфіскація), які є як покаранням, так і стримуванням від порушення. Таким чином, митні правопорушення, які розглядаються, мають ознаки, притаманні «кримінальному обвинуваченню» у значенні статті 6 Конвенції».

Згідно з рішенням Європейського Суду з прав людини у справі «Авшар проти Туреччини» в оцінці доказів Суд встановив стандарт доказування «поза розумним сумнівом». Таке доказування передбачає співіснування досить вагомих, чітких та узгоджених між собою висновків або подібних неспростованих презумпцій факту, а за відсутності таких ознак не можна констатувати, що винуватість особи доведено поза розумним сумнівом.

Отже, в справі про порушення митних правил винуватість особи має бути також доведена поза розумним сумнівом.

У своєму рішенні від 10 лютого 1995 року, у справі «Аллене де Рібермон проти Франції», Європейський Суд з прав людини зазначив, що сфера застосування принципу презумпції невинуватості є значно ширшою: він обов`язковий не лише для кримінального суду, який вирішує питання про обґрунтованість обвинувачення, а й для всіх інших суспільних відносин.

Згідно ст. 62 Конституції України, обвинувачення не може грунтуватися на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях, а усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

З огляду на вищенаведене, суд дійшов висновку, що в діях гр. Молдови ОСОБА_1 відсутня подія і склад адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 6ст. 481 МКУ.

Відповідно до ч. 1ст. 247 КУпАПпровадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочате, а розпочате підлягає закриттю за відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

Керуючись ч. 6ст. 481 МК України, п.1ст. 247 КУпАП, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Справу про порушення митних правил відносно громадянки Республіки Молдови ОСОБА_1 за ст. 481 ч. 6 Митного кодексу України закрити у зв`язку із відсутністю в її діях складу порушення митних правил.

Постанова суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Апеляційна скарга може бути подана протягом десяти діб з дня винесення постанови до Чернівецького апеляційного суду через Першотравневий районний суд м. Чернівці.

Суддя Першотравневого

районного суду м.Чернівці Л. А. Стоцька