Справа № 367/3820/21
Провадження №3/367/1589/2021
ПОСТАНОВА

Іменем України

25 червня 2021 року суддя Ірпінського міського суду Київської області Линник В.Я. розглянувши матеріали, які надійшли з Управління стратегічних розслідувань в Київській області, про притягнення до адміністративної відповідальності:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 та проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , працюючого секретарем в Бучанській міській раді Київської області,

за ч. 1, ч.2 ст. 1727 Кодексу України про адміністративні правопорушення,-

в с т а н о в и в :

Згідно протоколів про адміністративне правопорушення від 25.05.21 № 499, №500 ОСОБА_1 , обвинувачується в тому, що він, будучи депутатом Бучанської міської ради Київської області, являючись суб`єктом, відповідальності за вчинення правопорушення, пов`язаних з корупцією, не вжив заходів щодо недопущення будь якої можливості виникнення реального конфлікту інтересів та не повідомив Бучанську міську раду Київської області про наявний у нього реальний конфлікт інтересів, а саме щодо суперечності між його приватним інтересом та своїми представницькими повноваженнями, які виникли перед винесенням на голосування питання обрання секретаря Бучанської міської ради Київської області та до виборчого бюлетеню внесення його кандидатури. Крім того, ОСОБА_1 17.11.2020 р. брав участь у голосуванні по питанню обрання секретаря Бучанської міської ради Київської області де було висунуто його кандидатуру.

У зв`язку з наведеним ОСОБА_1 обвинувачується у вчиненні правопорушень, передбачених ч.1 ст.172-7, ч.2 ст. 172-7 КУпАП.

ОСОБА_1 в судовому засіданні вину у вказаних вище правопорушеннях не визнав, вказав що в його діях відсутній склад адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1, ч.2 ст. 172-7 КУпАП, а провадження у справі про адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією підлягає закриттю, оскільки не було конфлікту його приватних інтересів та представницьких, тому що спме до представницьких повноважень відноситься право обирати та бути обраним секретарем ради.

Прокурор в судовому засіданні вважала, що в діях ОСОБА_2 вбачаються ознаки адміністративних правопорушень за ч.1 ст. 1727, ч.2 ст. 1727 КУпАП та просила його притягнути до відповідальності.

Судом встановлено, що ОСОБА_1 є депутатом Бучанської міської ради Київської області, та 17.11.2020 р. на 1-й сесії Бучанської міської ради Київської області VIII скликання його кандидатуру було запропоновано на посаду секретаря Бучанської міської ради Київської області та внесено до виборчого бюлетеню з виборів секретаря. Після чого, ОСОБА_1 прийняв участь у таємному голосуванні з обрання секретаря Бучанської міської ради.

Відповідно до ч.3 ст. 59, п.4 ст. 26 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні», секретар сільської, селищної, міської ради обирається шляхом таємного голосування.

Згідно з ч.1 ст. 50 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» секретар ради обирається радою з числа її депутатів на строк повноважень ради за пропозицією відповідного сільського, селищного, міського голови. Пропозиція щодо кандидатури секретаря ради може вноситися на розгляд ради не менш як половиною депутатів від загального складу відповідної ради.

Відповідно до ч.6 ст. 49 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні», депутат має право ухвального голосу з усіх питань, які розглядалися на сесіях ради, у тому числі і при вирішенні питань, пов`язаних з внутрішньою діяльністю міської ради.

Відповідно до абз.12 ч.1 ст.1 Закон України Про запобігання корупції реальний конфлікт інтересів - це суперечність між приватним інтересом особи та її службовими чи представницькими повноваженнями, що впливає на об`єктивність або неупередженість прийняття рішень, або на вчинення чи не вчинення дій під час виконання зазначених повноважень.

Відповідно до п. 11 ч. 1 ст. 1 Закону України Про запобігання корупції, приватний інтерес - будь-який майновий чи немайновий інтерес особи, у тому числі зумовлений особистими, сімейними, дружніми чи іншими позаслужбовими стосунками з фізичними чи юридичними особами, у тому числі ті, що виникають у зв`язку з членством або діяльністю в громадських, політичних, релігійних чи інших організаціях.

Аналіз термінів «потенційний інтерес» та «реальний інтерес», які містяться у ч. 1 ст. 1 Закону, дає можливість констатувати, що потенційний конфлікт інтересів відрізняється від реального тим, що при потенційному конфлікті встановлюється лише наявність, існування приватного інтересу особи, що може вплинути на об`єктивність чи неупередженість прийняття нею рішень, тоді як при реальному конфлікті інтересів існуюча суперечність між наявним приватним інтересом особи та її службовими чи представницькими повноваженнями безпосередньо впливає (вплинула) на об`єктивність або неупередженість прийняття рішень, або на вчинення чи невчинення дій під час виконання вказаних повноважень. Крім того, це також визначає ступінь впливу цієї суперечності на прийняття рішення чи вчинення дії, який повинен мати об`єктивний вираз, а також часовий взаємозв`язок між прийняттям рішення та наявністю певних ознак, що мають місце при цьому. Тобто для встановлення факту реального конфлікту інтересів недостатньо констатувати існування приватного інтересу, який потенційно може вплинути на об`єктивність або неупередженість прийняття рішень, а слід безпосередньо встановити, що приватний інтерес наявний, він суперечить службовим чи представницьким повноваженням, така суперечність не може вплинути, а реально впливає на об`єктивність чи неупередженість прийняття рішень чи вчинення дій.

Таким чином, для встановлення наявності факту прийняття рішення, вчинення чи невчинення дії в умовах реального конфлікту інтересів та розмежування реального і потенційного конфлікту інтересів для кваліфікації рішення як такого, що прийняте в умовах реального конфлікту інтересів, необхідно встановити наявність обов`язкової сукупності таких юридичних фактів, як: наявність у правопорушника факту приватного інтересу, який має бути чітко сформульований та визначений; наявність факту суперечності між приватним інтересом і службовими чи представницькими повноваженнями із зазначенням того, в чому саме ця суперечність знаходить свій вияв або вплив на прийняття рішення; наявність повноважень на прийняття рішення, наявність факту реального впливу суперечності між приватним та службовим чи представницьким інтересом на об`єктивність або неупередженість рішення. Встановлення цих фактів має бути відображено в протоколі про адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією.

Відповідно до ч.1, ч. 2. ст.172-7 КУпАП до адміністративної відповідальності притягуються особи за неповідомлення особою, у встановлених законом випадках та порядку, про наявність у неї реального конфлікту інтересів та вчинення дій чи прийняття рішень в умовах реального конфлікту інтересів, який утворює склад правопорушення, передбаченого ч. 1 ч. ст. 172-7 КУпАП.

Однак, в протоколах про вчинення адміністративних правопорушень відносно ОСОБА_1 , не зазначено в чому саме полягає конфлікт інтересів, а саме суперечність між особистими інтересами особи та його службовими повноваженнями, наявність якого може вплинути на об`єктивність, або неупередженість прийняття рішень, а також на вчинення чи не вчинення дій під час виконання наданих його службових повноважень.

Матеріали справи не містять будь-яких даних, які б з достовірністю свідчили про об`єктивні та суб`єктивні ознаки конфлікту інтересів, наявність суперечностей між особистими інтересами ОСОБА_1 та його службовими повноваженнями в момент прийняття рішення щодо обрання його на посаду секретаря міської ради, та в чому конкретно полягав конфлікт інтересів і в чому це виразилось.

Крім того, прокурором не доведено, що неповідомлення ОСОБА_1 у встановленому законом порядку про наявність реального конфлікту інтересів вчинене ним умисно, коли він усвідомлював протиправний характер своєї дії чи бездіяльності, передбачав його шкідливі наслідки і бажав їх або свідомо допускав настання таких наслідків.

Навпаки, матеріали справи свідчать про те, що приймаючи участь у голосуванні щодо вирішення питання про обрання його на посаду секретаря міської ради, ОСОБА_1 в силу своїх повноважень самостійно не приймав будь-яких рішень, а приймав у складі колегіального органу, рішення також приймалося колегіальним органом, тобто депутатським корпусом на сесії міської ради, із дотриманням передбаченої законом процедури.

Депутати міської ради, що приймали участь у розгляді питань порядку денного, були обізнані про винесене на порядок денний сесії питання обрання секретаря міської ради.

Крім цього, отримавши статус депутата органу місцевого самоврядування, відповідно до ч. 6 ст. 49 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» та ч. 1 ст. 19 Закону України "Про статус депутатів місцевих рад", ОСОБА_1 мав право ухвального голосу з усіх питань, які розглядалися на сесіях ради.

При розгляді питання «Про обрання секретаря Бучанської міської ради» реальний конфлікт інтересів відсутній взагалі, як такий, оскільки ОСОБА_1 обраний депутатом міської ради і є представником інтересів від свого виборчого округу та наділений відповідними повноваженнями, маючи право бути кандидатом на посаду секретаря міської ради, а тому участь у голосуванні за кандидата на посаду секретаря міської ради жодним чином не йде всупереч представницьким повноваженням, а навпаки, його бажання стати секретарем міської ради в разі підтримки депутатами повністю збігається з бажанням його виборців, виражене в підтримці його передвиборчої програми, яка стала передумовою обрання його депутатом міської ради.

До того ж, згідно ст. 38 Конституції України, громадяни мають право брати участь в управлінні державними справами, у всеукраїнському та місцевих референдумах, вільно обирати і бути обраним до органів державної влади та органів місцевого самоврядування. Тобто, найвищий Закон держави передбачає право кожного громадянина обиратися до органів державної влади, в тому числі голосувати за себе.

Участі в голосуванні кандидатами на посади є загальноприйнятною і жодним чином не має в собі підґрунтя реального конфлікту інтересів, адже обрання не здійснюється одноособово, а колегіально, і голос кандидата не має вирішального значення без реальної його підтримки іншими суб`єктами виборчого процесу. Загальновідомим фактом та яскравим прецедентом права участі в голосуванні кандидатів на посаду є участь в голосуванні кандидатів на пост Президента України, народного депутата України, голови місцевої ради, котре завжди здійснюється урочисто, транслюючи цю подію усіма засобами масової інформації, де кандидати проходять до виборчих дільниць разом зі своїми сім`ями аби віддати голос.

Таким чином, матеріали справи та протоколи про адміністративні правопорушення не містять даних про наявність реального конфлікту інтересів у ОСОБА_1 під час голосування щодо обрання секретаря Бучанської міської ради Київської області VIII скликання. В матеріалах відсутні дані, що вчинення дій та прийняття рішень відбулися за наявності суперечності між приватним інтересом особи та його представницькими повноваженнями, які вплинули на об`єктивність або неупередженість вчинення таких дій, прийняття таких рішень, не викладені та не підтверджені обставини, що дії чи рішення суперечать представницьким повноваженням ОСОБА_1 .

У зв`язку із цим суд дійшов висновку, що в діях ОСОБА_1 відсутня подія правопорушеннь, передбачених ч.1, ч.2 ст. 172-7 КУпАП, оскільки відсутній реальний конфлікт інтересів у ОСОБА_1 .

Відповідно до ч.1 ст. 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

Тому у зв`язку з відсутністю події правопорушень, передбачених ч.1, ч.2 ст. 172-7 КУпАП, суд закриває провадження по справі.

Керуючись ч.1, ч.2 ст. 1727, ст. 247 КУпАП, -

п о с т а н о в и в :

Визнати невинним ОСОБА_1 у скоєнні адміністративних правопорушеннь, передбачених ч.1, ч.2 ст. 1727 КУпАП.

Закрити провадження по справі про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за вчинення адміністративного правопорушення, передбачених ч.1, ч.2 ст. 1727 КУпАП.

Постанова може бути оскаржена до Київського апеляційного суду через Ірпінський міський суд шляхом подання апеляційної скарги протягом десяти днів з дня винесення постанови.

Суддя: В.Я. Линник