Справа №461/3369/21
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

07 липня 2021 року суддя Галицького районного суду м. Львова Романюк В.Ф., з участю особи, яка притягається до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , розглянувши справу про адміністративне правопорушення, що надійшла з ДОП СДОП ВП ЛРУП ГУНП у Львівській області, відносно, -

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, не працюючого, проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , ідентифікаційний номер невідомий, -

за ст.173 Кодексу України про адміністративні правопорушення, -

в с т а н о в и в :

13 квітня 2021 року біля 09 год. 30 хв. у м.Львові по вул. Руська, 20 у приміщенні 1 ої МП м.Львова ОСОБА_2 шарпнув ОСОБА_3 погрожував фізичною розправою. Своїми діями принизив гідність та громадську мораль, виражався нецензурно, чим вчинив дрібне хуліганство.

Дії особи, яка притягається до адміністративної відповідальної ОСОБА_1 органом полії кваліфіковано за ст.173 КУпАП, тобто вчинив дрібне хуліганство, тобто нецензурна лайка в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян, - тягне за собою накладення штрафу від трьох до семи неоподатковуваних мінімумів доходів громадян або громадські роботи на строк від сорока до шістдесяти годин, або виправні роботи на строк від одного до двох місяців з відрахуванням двадцяти процентів заробітку, або адміністративний арешт на строк до п`ятнадцяти діб.

Особа, яка притягається до адміністративної відповідальності ОСОБА_2 у судовому засіданні факт правопорушення передбаченого ст.173 КУпАП заперечив. Пояснив, що 13 квітня 2021 року біля 09 год. 30 хв. знаходився у приміщенні 1 ої МП м.Львова, що за адресою: м.Львів, вул. Руська, 20. Чекав прийому до лікаря згідно свого талону. Потерпіла ОСОБА_3 хотіла попасти до лікаря без талону, на що він їй звернув увагу. Зазначив, що ОСОБА_3 не шарпав, та не погрожував фізичною розправою.

Потерпіла ОСОБА_3 у судове засідання не з`явилася, хоча належним чином повідомлялася про час, дату та місце проведення судового засідання, шляхом скерування судової повістки на адресу її місця проживання, яка зазначена в протоколі про адміністративне правопорушення.

Допитаний у судовому засіданні свідок ОСОБА_4 надав пояснення аналогічні наявним в матеріалах справи письмовими поясненням від 13.04.2021 р. Зазначив, що він безпосередньо не був присутній під час розмови ОСОБА_1 та ОСОБА_3 , про ситуацію яка склалася між ними знає зі слів ОСОБА_3 .

Заслухавши пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, допитавши свідка, дослідивши протокол про адміністративне правопорушення та долучені до нього письмові докази, суд приходить до наступного висновку.

Частиною 1 ст.9 КУпАП передбачено, що адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права та свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Відповідно до ст. 245 КУпАП завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

Згідно із ст. 252 КУпАП суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Як передбачено ст.280 КУпАП, при розгляді справи про адміністративне правопорушення суд зобов`язаний з`ясувати, чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа у його вчиненні, чи підлягає адміністративній відповідальності та встановити інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

За положеннями ст.173 КУпАП адміністративна відповідальність настає за дрібне хуліганство, тобто за нецензурну лайку в громадських місцях, за образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Суб`єктивна сторона дрібного хуліганства полягає у неповазі до суспільства, у прагненні показати свою зневагу до існуючих правил і норм поведінки в суспільстві, самоутвердитися за рахунок приниження інших осіб, протиставити себе іншим громадянам, суспільству, державі. Умисний прояв винним явної неповаги до оточуючих - головний момент, що визначає зміст і сенс поведінки особи, яка скоює хуліганські дії. За відсутності такого мотиву не може бути дрібного хуліганства.

Отже, дрібне хуліганство характеризується умислом, тобто особа, яка здійснює хуліганство, розуміє, усвідомлює, що своїми діями вона порушує громадський порядок і бажає або свідомо допускає прояв неповаги до суспільства.

Тобто, дрібне хуліганство відноситься до правопорушень, які посягають на суспільний порядок.

Зі змісту п.16 Постанови Пленуму ВСУ «Про судову практику у справах про хуліганство» № 10 від 22.12.2006 року слідує, що при накладенні адміністративних стягнень, передбачених ст.173 КУпАП, на осіб, які вчинили дрібне хуліганство, суддя повинен у кожному конкретному випадку враховувати характер учиненого правопорушення, дані про особу порушника, ступінь його вини, майновий стан, обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність.

Згідно з наданими суду поясненнями, матеріалами, доданими до протоколу про адміністративне правопорушення, вбачається, що конфлікт між сторонами відбувся не на ґрунті хуліганства, а на ґрунті особистих неприязних відносин. Тому, в даному випадку, відсутні такі суб`єктивні ознаки, як мотив і умисел, спрямовані на порушення громадського порядку, котрі є основними критеріями, які відрізняють дрібне хуліганство від суміжних правопорушень.

Окрім того, у відповідності до ст.256 КУпАП у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються: дата і місце його складення, посада, прізвище, ім`я, по батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності (у разі її виявлення); місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих, прізвище викривача (за його письмовою згодою), якщо вони є; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості, необхідні для вирішення справи.

Так, у протоколі про адміністративне правопорушення серії ВАБ № 354943 від 13.04.2021 року, у графі «склад адміністративного правопорушення», зазначено: «13 квітня 2021 року біля 09 год. 30 хв. у м.Львові по вул. Руська, 20 у приміщенні 1 ої МП м.Львова ОСОБА_2 шарпнув ОСОБА_3 погрожував фізичною розправою. Своїми діями принизив гідність та громадську мораль, виражався нецензурно, тобто вчинив дрібне хуліганство, чим вчинив адміністративне правопорушення, передбачене ст. 173 КУпАП». При цьому, в матеріалах справи відсутні покази очевидців події, які б могли підтвердити або спростувати зазначене. Потерпіла на виклик до суду не з`явилася, наданих пояснень не підтримала. Покази свідка ОСОБА_4 надані із слів потерпілої ОСОБА_3 , тобто сам свідок не був присутній при розмові ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , тому не може об`єктивно надати оцінювати ситуацію, інших документів на підтвердження вини ОСОБА_2 до матеріалів справи не надано.

Відтак, викладена в протоколі суть правопорушення та досліджені судом обставини справи не підпадають під склад адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП.

За таких обставин суд дійшов висновку про відсутність в діях ОСОБА_2 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП.

Відповідно до п.1 ч.1 ст.247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за обставин, зокрема відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

Судом не встановлено в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, а враховуючи, що тільки за наявності такого особа, яка його вчинила, може бути притягнута до адміністративної відповідальності, провадження по справі потрібно закрити.

Відповідно до п. 5 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», судовий збір стягується у разі ухвалення судом постанови про накладення адміністративного стягнення. Враховуючи, що провадження у даній справі слід закрити у зв`язку з відсутністю події і складу адміністративного правопорушення, то, відповідно, судовий збір стягненню не підлягає.

Керуючись ст.ст. 173, 247, 256, 280, 284 КУпАП, суд, -

п о с т а н о в и в:

Провадження по справі про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ст.173 КУпАП закрити за відсутністю складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена до Львівського апеляційного суду через Галицький районний суд м. Львова протягом десяти днів з дня її винесення і набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги.

Суддя В.Ф. Романюк