Справа № 504/1462/21
Номер провадження 3/504/792/21
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14.07.2021смт.Доброслав

Суддя Комінтернівського районного суду Одеської області Жовтан П.В., розглянувши матеріали, які надійшли з ВП №1 ОРУП №2 ГУНП в Одеській області, про притягнення до адміністративної відповідальності відносно:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки с.Мар`янівка Комінтернівського району Одеської області, громадянки України, освіта середня, проживаючої за адресою: АДРЕСА_1 , паспорт НОМЕР_1 , виданий 11.03.2016р. Комінтернівським РВ ГУ ДМС України в Одеській області, ІПН НОМЕР_2 ,

за ст.173 Кодексу України про адміністративні правопорушення, -

ВСТАНОВИВ:

28.04.2021р. ДОП ВП №1 ОРУП №2 ГУНП в Одеській області Янчевим О.І. був складений протокол про адміністративне правопорушення серії ВАБ 147224, згідно якого 19.04.2021р. біля 15 год. ОСОБА_1 , перебуваючи біля школи в с.Кордон Одеського району Одеської області, вчинила сварку з ОСОБА_2 , в ході якої виражалась грубою нецензурною лайкою, відповідальність за що передбачена ст.173 КУпАП.

В судовому засіданні ОСОБА_1 винуватою себе у вчиненні зазначеного правопорушення не визнала, пояснивши, що подій, про які йдеться мова в протоколі про адміністративне правопорушення, не було. 19.04.2021р. вона йшла до шкоди за дитиною, в цей час до неї підійшла ОСОБА_3 та почала ображати її нецензурною лайкою, вона запропонувала відійти від школи та поговорити спокійно, на що ОСОБА_4 стала сваритися ще більше. В цей час дитина вийшла із школи та вони направилися додому. З ОСОБА_5 в неї взагалі не було розмови, відповідно вона не ображала її нецензурною лайкою та жодним чином не погрожувала їй.

ОСОБА_2 , будучи належним чином повідомленою, в судове засідання не з`явилася, причину неявки суду не повідомила.

Судом неодноразово було здійснено виклик особи, яка склала протокол про адміністративне правопорушення - ДОП ВП №1 ОРУП №2 ГУНП в Одеській області Янчева О.І., однак останній до суду не з`явився, причину неявки суду не повідомив, у зв`язку з чим суддя вважає можливим розглянути справу у його відсутності, на підставі доказів, які є в матеріалах справи та досліджених в судовому засіданні.

Дослідивши матеріали справи, вислухавши пояснення ОСОБА_1 , суд приходить до висновку про те, що провадження у справі необхідно закрити в зв`язку з відсутністю в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення з наступних підстав.

Відповідно до ч.1 ст.7 КУпАП, ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом.

Відповідно до вимог ст.10 КУпАП, адміністративне правопорушення визнається вчиненим умисно, коли особа, яка його вчинила, усвідомлювала протиправний характер своєї дії чи бездіяльності, передбачала її шкідливі наслідки і бажала їх або свідомо допускала.

За змістом ст.245 КУпАП, суд зобов`язаний всебічно, повно і об`єктивно з`ясувати обставини справи, вирішити її у точній відповідності з законом.

Згідно ст.280 КУпАП, суд при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, а також інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до вимог ст.ст.251, 252 КУпАП, доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, свідків, а також іншими документами.

Так, ст.173 КУпАП передбачає відповідальність за дрібне хуліганство, тобто нецензурну лайку в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Об`єктом даного адміністративного проступку є суспільні відносини у сфері охорони громадського порядку. Тобто суспільні відносини, що сформовані внаслідок дії правових норм, а також моральних-етичних засад, звичаїв, традицій та інших позаюридичних чинників і полягає в дотриманні усталених правил співжиття.

Об`єктивна сторона правопорушення виражається у нецензурній лайці в громадських місцях, образливому чіплянні до громадян та інших подібних діях, що порушують громадський порядок і спокій громадян. Підтримання громадського порядку є одним із важливих чинників захисту честі, гідності, здоров`я, безпеки громадян, їх спокійного відпочинку та безперешкодної праці, втілення інших природних, соціальних і культурних прав членів людської спільноти. Дрібне хуліганство певною мірою дезорганізує весь комплекс суспільних відносин, що склалися. Обстановка вчинення злочину є складовою об`єктивної сторони в даному правопорушенні і розуміється, як час, місце й інші умови, за яких вони відбуваються. Також важливою складовою є саме реальний результат хуліганських дій.

Суб`єктивна сторона правопорушення характеризується наявністю вини у формі прямого або непрямого умислу. Обов`язковою ознакою суб`єктивної сторони хуліганства є мотив неповаги до суспільства. Домінування у свідомості винного такого внутрішнього спонукання і відсутність особистого мотиву посягання на потерпілого є головним критерієм відмежування хуліганства як протиправної поведінки проти громадського порядку та моральності від інших правопорушень проти особи.

Таким чином, для юридичної оцінки діяння за статтею 173 КУпАП обов`язковим є поєднання ознак об`єктивної сторони цього злочину у виді безпричинного порушення громадського порядку і спокою громадян, що супроводжується нецензурною лайкою, образливим чіплянням до громадян, і суб`єктивної сторони, зокрема, мотиву неповаги до суспільства та ставленням до наслідків і характеризується наявністю вини у формі прямого чи непрямого умислу.

Так, ОСОБА_1 інкримінується те, що вона в зазначений день, місце та час виражалася грубою нецензурною лайкою в бік ОСОБА_2 , однак вказана обставина не знайшла свого підтвердження в судовому засіданні, не доведена матеріалами справи.

Матеріали справи складаються з протоколу про адміністративне правопорушення, протоколу прийняття заяви ОСОБА_2 від 21.04.2021р. про вчинене адміністративне правопорушення та її пояснення, в яких взагалі не вказано дату, коли трапилися описані події та місце де вони відбувалися, тобто об`єктивна сторона правопорушення не розкрита.

Крім того, текст протоколу прийняття заяви ОСОБА_2 та її пояснення, суперечать обставинам, викладеним в протоколі про адміністративне правопорушення, оскільки у вказаних документах ОСОБА_2 лише вказує на те, що нібито ОСОБА_1 в цілому висловлює погрози в бік її родини, тоді як в фабулі протоколу про адміністративне правопорушення йде мова про конкретну подію, яка мала місце у відповідний час та у відповідному місці, а саме висловлювання ОСОБА_1 нецензурною лайкою на адресу ОСОБА_2 .

Додатково суд звертає увагу на неоднакове написання прізвища заявника у протоколі, заяві, поясненнях та довідці ВП, (тобто зазначення прізвища заявника у всіх документах по справі відрізняється «Пімінова/Піменова»), що в свою чергу вказує на безвідповідальне ставлення особи, яка склала протокол про адміністративне правопорушення, до своїх посадових обов`язків.

При цьому суд вказує на те, що складання протоколу - це процесуальні дії суб`єкта владних повноважень, які спрямовані на фіксацію адміністративного правопорушення та, в силу положень статті 251 КУпАП, є предметом оцінки суду в якості доказу вчинення такого правопорушення при розгляді справи про притягнення особи до адміністративної відповідальності. Розгляд питання правомірності складання протоколу про адміністративне правопорушення без аналізу матеріалів про притягнення особи до адміністративної відповідальності у сукупності з іншими доказами, не дозволить ефективно захистити та відновити порушене право.

Таким чином, при розгляді матеріалів справи про адміністративне правопорушення одного лише факту складання протоколу про адміністративне правопорушення не достатньо для визнання особи винуватою у вчиненні правопорушення.

Разом із тим, в матеріалах справи відсутні будь-які об`єктивні докази на підтвердження фактів, що викладені в протоколі про адміністративне правопорушення, не допитані свідки правопорушення, не долучені будь-які інші докази винуватості особи.

Згідно ст.62 Конституції України, обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Оскільки в матеріалах справи відсутні докази, що ОСОБА_1 вчинила адміністративне правопорушення, передбачене ст.173 КУпАП , всі встановлені судом обставини, в своїй сукупності, дають судді змогу зробити висновок про відсутність в її діях складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП.

На підставі викладеного, керуючись ст.62 Конституції України, ст.ст.7, 10, 245, 247, 251, 252, 256, 266, 280, 283, 284, 285 Кодексу України про адміністративні правопорушення, суддя

П О С Т А Н О В И В:

Провадження по справі про адміністративне правопорушення за ст.173 КУпАП відносно ОСОБА_1 закрити в зв`язку з відсутністю в її діях складу зазначеного адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена в апеляційному порядку до Одеського апеляційного суду Одеської області через суд першої інстанції шляхом подачі апеляційної скарги протягом десяти днів з дня її винесення та на неї може бути внесено подання прокурора у той же строк.

Суддя П. В. Жовтан