Справа № 638/9219/21
Провадження № 3/638/2580/21
ПОСТАНОВА

Іменем України

14 липня 2021 року м. Харків

Дзержинський районний суд м. Харкова у складі судді Латки І.П., розглянувши матеріали, які надійшли з Ради адвокатів Харківській області відносно директора ТОВ «Юкрейніан Кепітал Білдінг» ОСОБА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , про притягнення до адміністративної відповідальності за ч. 5 ст. 212-3 КУпАП,

в с т а н о в и в:

17 червня 2021 року з Ради адвокатів Харківської області до Дзержинського районного суду м. Харкова надійшли матеріали про адміністративне правопорушення у відношенні ОСОБА_1 за ч. 5 ст. 212-3 КУпАП.

Постановою Дзержинського районного суду м. Харкова від 14 липня 2021 року справу про адміністративне правопорушення № 638/9219/21, номер провадження 3/638/2580/21, про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за ч. 5 ст. 212-3 Кодексу України про адміністративні правопорушення (протокол серії ХВ №87) об`єднано в одне провадження зі справою про адміністративне правопорушення 638/9221/21, номер провадження 3/638/2581/21 про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за ч. 5 ст. 212-3 Кодексу України про адміністративні правопорушення (протокол серії ХВ №86), з присвоєнням єдиного унікального номеру судової справи 638/9219/21.

Судом встановлено, що керівник Товариства з обмеженою відповідальністю «Юкрейніан Кепітел Білдінг» 19 квітня 2021 року неправомірно відмовила у наданні відповіді на адвокатський запит адвоката Гринченко Тетяни Миколаївни від 12 квітня 2021 року № 12/04/1, отриманий 12 квітня 2021 року особисто під розпис на адвокатському запиті, чим порушила вимоги статті 24 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» та скоїла правопорушення, передбачене частиною 5 статті 212-3 Кодексу України про адміністративні правопорушення.

Окрім того, керівник Товариства з обмеженою відповідальністю «Юкрейніан Кепітел Білдінг» 19 квітня 2021 року неправомірно відмовила у наданні відповіді на адвокатський запит адвоката Гринченко Тетяни Миколаївни від 12 квітня 2021 року № 12/04, отриманий 12 квітня 2021 року особисто під розпис на адвокатському запиті, чим порушила вимоги статті 24 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» та скоїла правопорушення, передбачене частиною 5 статті 212-3 Кодексу України про адміністративні правопорушення

В письмових запереченнях на протоколи про адміністративне правопорушення захисник ОСОБА_1 адвокат Захаров П.В. зазначив, що вважає протоколи таким, що складені неправомірно, з порушенням матеріального та процесуального права. Вважає, що інформацію на запит ОСОБА_1 не надано правомірно, оскільки у даному випадку ОСОБА_1 як володілець персональних даних третіх осіб була зобов`язана не допускати розголошення її у будь-який спосіб. В той же час, до адвокатського запиту не було приєднано відповідні документи, які б підтверджували згоду осіб на витребування адвокатом документів, що містять персональні дані. Крім того, захисник вважає, що надання документів за адвокатським запитом може стати підставою для її підозри чи обвинувачення в рамках кримінального провадження, розпочатого 18 травня 2021 року за ознаками ч. 5 ст. 191 КК України, а отже у цьому випадку ОСОБА_1 скористалася своїм конституційним правом на захист. Крім того, зазначає, що протоколи про адміністративне правопорушення складено з порушенням вимог ст. 256 КУпАП.

ОСОБА_1 та її захисник в судове засідання не з`явилися. Про дату, час та місце розгляду справи повідомлялися належним чином, та в силу вимог ст. 268 КУпАП їх неявка в судове засідання не є перешкодою для розгляду справи.

30 червня 2021 року захисник ОСОБА_1 адвокат Захаров П.В. подав клопотання про ознайомлення з матеріалами справи, однак на час розгляду справи до суду з метою ознайомлення зі справою не з`явився. Суд зазначає, що дана обставина не може бути підставою для відкладення розгляду справи, оскільки захисник мав достатньо часу, щоб безперешкодно ознайомитися з матеріалами справи протягом 11 робочих днів, однак таким правом не скористався, об`єктивних причин, які перешкоджали б реалізації цього права, заявником не зазначено.

Європейський суд з прав людини в своїх рішенням, зокрема «Юніон Аліментаріа проти Іспанії» від 07 липня 1989 року виходить з того, що у випадках коли поведінка учасників судового засідання свідчить про умисний характер їх дій, направлений на невиправдане затягування процесу чи зловживання своїм процесуальним правом, суд має реагувати на вказані випадки законними засобами, аби не було зневільовано ключовий принцип верховенство права, в тому числі проводити судове засідання у відсутність особи, якщо таке затягування може нашкодити справі чи іншим учасникам справи.

В цьому ж рішенні Європейський суд з прав людини зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Таким чином суд вважає, такі дії сторони захисту направлені на уникнення від відповідальності за скоєння адміністративного правопорушення з огляду на закінчення строку накладення адміністративного стягнення.

Крім того, право особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, на захист не порушено, оскільки захисником ОСОБА_1 до суду надані письмові заперечення щодо протоколів про адміністративне правопорушення.

Адміністративним правопорушенням відповідно до ч. 5 ст. 212-3 КУпАП визнається неправомірна відмова в наданні інформації, несвоєчасне або неповне надання інформації, надання інформації, що не відповідає дійсності, у відповідь на адвокатський запит, запит кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, її палати або члена відповідно до Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність" .

Частиною 1 статті 9 КУпАП визначено, що адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Дослідивши матеріали справи, суд вважає, що винність ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 212-3 КУпАП, знайшла своє повне підтвердження в суді та підтверджується наступними доказами:

- протоколом про адміністративне правопорушення серії ХВ № 87 від 11 червня 2021 року, в якому зафіксовано факт відмови у наданні інформації на адвокатський запит № 12/04/1 від 12 квітня 2021 року ОСОБА_1 ;

- копією адвокатського запиту (повторного) ОСОБА_2 № 12/04/1 від 12 квітня 2021 року, на якому міститься розписка ОСОБА_1 про отримання запиту 12 квітня 2021 року;

- протоколом про адміністративне правопорушення серії ХВ № 86 від 11 червня 2021 року, в якому зафіксовано факт відмови у наданні інформації на адвокатський запит № 12/04 від 12 квітня 2021 року ОСОБА_1 ;

- копією адвокатського запиту (повторного) ОСОБА_2 № 12/04 від 12 квітня 2021 року, на якому міститься розписка ОСОБА_1 про отримання запиту 12 квітня 2021 року.

Вище перелічені докази у розумінні ст. 251 КУпАП України суд визнає належними, допустимими, та такими, які повністю доводять вину ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення за обставин, викладених у протоколах про адміністративне правопорушення серії ХВ № 87 та №86 від 11 червня 2021 року.

Доводи захисника ОСОБА_1 ОСОБА_3 про те, що останньою була правомірно відмовлено у наданні відповіді на запит, суд відхиляє з тих підстав, що орган державної влади, орган місцевого самоврядування, їх посадові та службові особи, керівники підприємств, установ, організацій, громадських об`єднань, яким направлено адвокатський запит, зобов`язані не пізніше п`яти робочих днів з дня отримання запиту надати адвокату відповідну інформацію, копії документів, крім інформації з обмеженим доступом і копій документів, в яких міститься інформація з обмеженим доступом (ч. 2 ст. 24 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність»).

Аналіз цитованої норми дає підстави дійти висновку, що у даному випадку керівник підприємства зобов`язаний у будь-якому випадку не пізніше п`яти робочих днів з дня отримання запиту надати запитувану інформацію. У разі, якщо інформація містить дані з обмеженим доступом, то в такому випадку керівник зобов`язаний надати мотивовану відмову у наданні відповіді на запит з посиланням на відповідні законодавчі положення.

Відповідно до ч. 3 ст. 24 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» відмова в наданні інформації на адвокатський запит, несвоєчасне або неповне надання інформації, надання інформації, що не відповідає дійсності, тягнуть за собою відповідальність, встановлену законом, крім випадків відмови в наданні інформації з обмеженим доступом.

Враховуючи, що ОСОБА_1 отримала адвокатські запити 12 квітня 2021 року, то вона була зобов`язана до 19 квітня 2021 року надати або запитувану інформацію, або надати мотивовану відмову у її наданні інформації у зв`язку з тим, що доступ до неї обмежений.

Суд вважає доводи захисника Захарова П.В. про те, що протоколи складено з порушеннями та всупереч вимогам ст. 256 КУпАП, безпідставними та такими, що ґрунтуються на припущеннях, з огляду на те, що зміст протоколів про адміністративне правопорушення, їх форма відповідають вимогам, встановленим ст. 256 КУпАП та Розділу ІІІ Порядку оформлення головою ради адвокатів Автономної Республіки Крим, областей, міст Києва і Севастополя або уповноваженим радою членом ради адвокатів матеріалів про адміністративні правопорушення, затвердженого Рішення Ради адвокатів України від 17 грудня 2012 року № 27.

Посилання захисника на те, що надання документів за адвокатським запитом може стати підставою для її підозри чи обвинувачення в рамках кримінального провадження, розпочатого 18 травня 2021 року за ознаками ч. 5 ст. 191 КК України, а отже у цьому випадку ОСОБА_1 скористалася своїм конституційним правом на захист, є суб`єктивним тлумаченням норм діючого законодавства.

Таким чином, суд вважає доведеним вчинення ОСОБА_1 адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 212-3 КУпАП.

При призначенні стягнення, суд враховує характер вчиненого правопорушення, особу ОСОБА_1 ступінь її вини.

Обставин, що пом`якшують чи обтяжують відповідальність за адміністративні правопорушення згідно зі ст. 34, 35 КУпАП, судом не встановлено.

Відповідно до ст. 36 КУпАП при вчиненні однією особою двох або більше адміністративних правопорушень адміністративне стягнення накладається за кожне правопорушення окремо. Якщо особа вчинила кілька адміністративних правопорушень, справи про які одночасно розглядаються одним і тим же органом (посадовою особою), стягнення накладається в межах санкції, встановленої за більш серйозне правопорушення з числа вчинених. До основного стягнення в цьому разі може бути приєднано одне з додаткових стягнень, передбачених статтями про відповідальність за будь-яке з вчинених правопорушень.

На підставі вищевказаного, з урахуванням особи, ступеню вини, а також характеру вчиненого правопорушення, суд вважає, що ОСОБА_1 слід призначити стягнення у вигляді мінімального штрафу, передбаченого санкцією ч. 2 ст. 212-3 КУпАП, а саме в розмірі 25 неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що є достатньою мірою відповідальності з метою її виховання, а також запобігання вчиненню нових правопорушень.

На підставі ст. 40-1 КУпАП з ОСОБА_1 на користь держави підлягає стягненню судовий збір у розмірі 454 грн.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 36, 40-1, 212-3, 283, 284, 285, 289, 294 КУпАП, ст. ст. 4, 9 Закону України "Про судовий збір", суд

п о с т а н о в и в:

Визнати ОСОБА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , винуватою у вчиненні адміністративних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 212-3 КУпАП, та накласти на неї адміністративне стягнення в виді штрафу в розмірі 25 (двадцяти п`яти) неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 425 (чотириста двадцять п`ять) гривень 00 коп., в дохід держави.

Стягнути з ОСОБА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , на користь держави судовий збір у розмірі 454 (чотириста п`ятдесят чотири) грн 00 коп.

Відповідно до ч. 1 ст. 307 КУпАП штраф має бути сплачений ОСОБА_1 не пізніш як через п`ятнадцять днів з дня вручення постанови про накладення штрафу, крім випадків, передбачених статтею 300-1 цього Кодексу, а в разі оскарження такої постанови - не пізніш як через п`ятнадцять днів з дня повідомлення про залишення скарги без задоволення.

Роз`яснити ОСОБА_1 , що у випадку несплати накладеного на неї штрафу у передбачений законом строк, до неї може бути застосовано подвійне стягнення штрафу в порядку ст. 308 КУпАП, тобто у випадку примусового виконання постанови суду.

Постанова може бути оскаржена до Харківського апеляційного суду у десятиденний строк з дня її винесення шляхом подачі апеляційної скарги через Дзержинський районний суд м. Харкова.

Постанова набирає законної сили після закінчення десятиденного строку її оскарження.

Суддя І.П. Латка