ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

02 березня 2021 року суддя Селидівського міського суду Донецької області Черков В.Г., при секретарі судового засідання Уварові М.В., прокурора Єрьоменко М.М., захисника Косенок О.М., особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, ОСОБА_1 , представниці (з використанням системи відеозв`язку EASYCON) Національного агентства з питань запобігання корупції, яка складала протокол про адміністративні правопорушення, ОСОБА_2 , розглянувши матеріали, які надійшли від Національного агентства з питань запобігання корупції, про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , колишню міську голову Новогродівської міської ради Донецької області, яка зареєстрована та проживає за адресою: АДРЕСА_1 ,

- за ч. 1 ст. 172-7, ч. 2 ст. 172-7 КУпАП , -

ВСТАНОВИВ:

Згідно протоколу про адміністративне правопорушення від 07.08.2020 року № 30/80, ОСОБА_1 , обіймаючи посаду Новогродівського міського голови, як особа, яка займає відповідальне та особливо відповідальне становище, на яку поширюється дія Закону України «Про запобігання корупції», 04.03.2020 року в приміщенні Новогродівської міської ради Донецької області за адресою: Донецька область, м. Новогродівка, вул. О. Кошового, 46, всупереч вимогам п. 2 ч. 1 ст. 28 вказаного Закону, не повідомила у встановленому порядку про наявність у неї реального конфлікту інтересів, який виник у зв`язку з підписанням нею розпорядження від 04.03.2020 року № 27-р «Про зупинення рішення міської ради», в якому порушувалося питання зупинити рішення Новогродівської міської ради від 28.02.2020 року № 7/66-26 «Про умови оплати праці міському голові з 01.02.2020», яким їй зменшено розмір надбавки за високі досягнення у праці та щомісячної премії, що становило її приватний інтерес, тобто вчинила адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією, передбачене ч. 1 ст. 172-7 КУпАП.

Згідно протоколу про адміністративне правопорушення від 07.08.2020 року № 30/81, ОСОБА_1 , обіймаючи посаду Новогродівського міського голови, як особа, яка займає відповідальне та особливо відповідальне становище, на яку поширюється дія Закону України «Про запобігання корупції», 04.03.2020 року в приміщенні Новогродівської міської ради Донецької області за адресою: Донецька область, м. Новогродівка, вул. О. Кошового, 46, всупереч вимогам п. 3 ч. 1 ст. 28 вказаного Закону, вчинила в умовах реального конфлікту інтересів, який виник у зв`язку з підписанням нею розпорядження від 04.03.2020 № 27-р «Про зупинення рішення міської ради», в якому порушувалося питання зупинити рішення Новогродівської міської ради від 28.02.2020 року № 7/66-26 «Про умови оплати праці міському голові з 01.02.2020», яким їй зменшено розмір надбавки за високі досягнення у праці та щомісячної премії, що становило її приватний інтерес, тобто вчинила адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією, передбачене ч. 2 ст. 172-7 КУпАП.

Ухвалою Донецького апеляційного суду від 20.08.2020 року за клопотанням керівника апарату Новогродівського міського суду Донецької області матеріали справ про адміністративні правопорушення про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч. 1 ст. 172-7, ч. 2 ст. 172-7 КУпАП направлено до Селидівського міського суду Донецької області.

До Селидівського міського суду Донецької області справи надійшли 02.09.2020 року та відповідно до автоматизованого розподілу судової справи між суддями передана до провадження судді Черкову В.Г.

03 вересня 2020 року представник прокуратури отримує виклик до суду на 16.09.2020 року.

16 вересня 2020 року відсутні відомості щодо повідомлення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, представнику прокуратури видано виклик до суду.

24 вересня 2020 року до суду надійшла заява особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, про ознайомлення з матеріалами справи та забезпечення права на захист, справа призначена до розгляду на 19.10.2020 року, судові виклики вручені представнику прокуратури, ОСОБА_1 .

В подальшому до суду надійшли клопотання захисника про витребування у НАЗК інформації, відкладення розгляду справи через хворобу особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, самоізоляцію захисника, виклик в судове засідання представника НАЗК.

Постановою Селидівського міського суду Донецької області від 21.12.2020 року матеріали справ про адміністративні правопорушення про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч. 1 ст. 172-7, ч. 2 ст. 172-7 КУпАП об`єднані в одне провадження.

Постановою Селидівського міського суду Донецької області від 21.12.2020 року відмовлено у задоволенні клопотання захисника.

Постановою Селидівського міського суду Донецької області від 21.01.2021 року зупинено строки розгляду справи.

Постановою Селидівського міського суду Донецької області від 10.02.2021 року викликано в судове засідання представника НАЗК, який складав протоколи про правопорушення, зупинено строки розгляду справи та справу призначено на 01.03.2021 року.

В судовому засіданні ОСОБА_1 вину у вчиненні адміністративних правопорушень не визнала та пояснила, що видала розпорядження в межах своїх повноважень, розпорядження стосувалося строку застосування рішення сесії, жодних матеріальних достатків розпорядження не принесло. Просить закрити справу.

В судовому засіданні захисник пояснив, що було порушено порядок складення протоколу про адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією, тому просить закрити провадження у справі.

В судовому засіданні прокурор пояснив, що правопорушення мало місце, просить накласти штраф у розмірі 200 неоподаткованих мінімумів доходів громадян, що дорівнює 1700 гривень. Вважає, що строки для притягнення до відповідальності не пропущені.

В судовому засіданні представниця Національного агентства з питань запобігання корупції, яка складала протокол про адміністративні правопорушення, пояснила, що після отримання повідомлення про можливе вчинення правопорушення, пов`язаного з корупцією, вживали заходи для отримання інформації, але міська рада цю інформацію надали тільки з другого разу. ОСОБА_1 отримала один лист від НАЗК, а потім ухилялася від отримання листів, які поверталися до НАЗК з відміткою «за закінченням терміну зберігання», аналогічним чином не отримували листи у міській раді, що є неприпустимим, не відповідала на телефон, тому вважає, що були підстави для складання протоколів в м. Києві та зазначення в них інформації про відмову особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, від ознайомлення з протоколом, його підписанням та отримання другого примірника протоколі відмовилася. Через прогалини законодавства з цього приводу складені протоколи, а також пам`ятка про права були направлені поштою на адресу Новогродівської міської ради, але знову були повернуті до НАЗК.

Суд, вислухавши пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, її захисника, доводи прокурора та особи, яка складала протокол про адміністративне правопорушення, дослідивши матеріали справи, прийшов до наступного.

Частиною 1 статті 9 КУпАП закріплено, що адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Відповідно до ст. 1 Закону України «Про запобігання корупції» правопорушення, пов`язане з корупцією - діяння, що не містить ознак корупції, але порушує встановлені цим Законом вимоги, заборони та обмеження, вчинене особою, зазначеною у частині першій статті 3 цього Закону, за яке законом встановлено кримінальну, адміністративну, дисциплінарну та/або цивільно-правову відповідальність.

Згідно п. «б» ч. 1 ст. 3 Закону України «Про запобігання корупції» суб`єктами, на яких поширюється дія цього Закону, є, зокрема: народні депутати України, депутати Верховної Ради Автономної Республіки Крим, депутати місцевих рад, сільські, селищні, міські голови.

Згідно рішення Новогродівської міської ради від 20.11.2015 № 7/1-1, підписаного головою Новогродівської міської територіальної виборчої комісії, визнано з 20 листопада 2015 року повноваження Новогродівського міського голови ОСОБА_1 , обраної на чергових виборах 25 жовтня 2015 року.

Рішенням Новогродівської міської ради від 28.02.2020 №7/66-26 «Про умови оплати праці міському голові з 01.02.2020» вирішено встановити з 1 лютого 2020 року за рахунок коштів фонду заробітної плати працівників виконкому міському голові ОСОБА_1 щомісячну надбавку за високі досягнення у праці в розмірі 30 відсотків посадового окладу з урахуванням надбавки за ранг та вислугу років.

Розпорядженням міського голови Новогродівської міської ради від 04 березня 2020 року № 27-р зупинено рішення Новогродівської міської ради від 28 лютого 2020 року № 7/66-26 «Про умови оплати праці міському голові з 01.02.2020» та скликано позачергову шістдесят восьму сесію Новогродівської міської ради VІІ скликання 17 березня 2020 року, о 10 годині, в залі засідань міської ради, на розгляд якої винесено в порядку повторного розгляду рішення міської ради від 28 лютого 2020 року № 7/66-26 «Про умови оплати праці міському голові з 01.02.2020» із зауваженнями міського голови, що додаються.

Відповідальність за ч. 1 ст. 172-7 КУпАП настає у разі неповідомлення особою у встановлених законом випадках та порядку про наявність у неї реального конфлікту інтересів, за ч. 2 ст. 172-7 КУпАП- за вчинення дій чи прийняття рішень в умовах реального конфлікту інтересів.

Відповідно до ч. 1 ст. 1 Закону України «Про запобігання корупції» реальний конфлікт інтересів - суперечність між приватним інтересом особи та її службовими чи представницькими повноваженнями, що впливає на об`єктивність або неупередженість прийняття рішень, або на вчинення чи невчинення дій під час виконання зазначених повноважень.

Приватний інтерес - будь-який майновий чи немайновий інтерес особи, у тому числі зумовлений особистими, сімейними, дружніми чи іншими позаслужбовими стосунками з фізичними чи юридичними особами, у тому числі ті, що виникають у зв`язку з членством або діяльністю в громадських, політичних, релігійних чи інших організаціях.

Статтею 28 Закону України «Про запобігання корупції» встановлено обов`язок осіб, зазначених у пунктах 1, 2 ч. 1 ст. 3 (суб`єктів, на яких поширюється дія Закону) вживати заходів щодо недопущення виникнення реального, потенційного конфлікту інтересів, повідомляти не пізніше наступного робочого дня з моменту, коли особа дізналася чи повинна була дізнатися про наявність у неї реального чи потенційного конфлікту інтересів безпосереднього керівника, а у випадку перебування особи на посаді, яка не передбачає наявності у неї безпосереднього керівника, або в колегіальному органі - Національне агентство чи інший визначений законом орган або колегіальний орган, під час виконання повноважень у якому виник конфлікт інтересів, відповідно; не вчиняти дій та не приймати рішень в умовах реального конфлікту інтересів;вжити заходів щодо врегулювання реального чи потенційного конфлікту інтересів.

Відповідно до частини 1 статті 39 Закону України «Про запобігання корупції» особи зазначені у пункті 1 частини 1 статті 3 цього Закону, представляючи державу чи територіальну громаду, діють виключно в їх інтересах.

Відповідно до частини 1 статті 41 Закону України «Про запобігання корупції» особи, зазначені у пункті 1, підпункті "а" пункту 2 частини 1 статті 3 цього Закону, діють неупереджено, незважаючи на приватні інтереси, особисте ставлення до будь-яких осіб, на свої політичні погляди, ідеологічні, релігійні або інші особисті погляди чи переконання.

Відповідно до пунктів 1-4 частини 1 статті 28 Закону України «Про запобігання корупції» особи, зазначені у пунктах 1, 2 частини 1 статті 3 цього Закону, зобов`язані: вживати заходів щодо недопущення виникнення реального, потенційного конфлікту інтересів; повідомляти не пізніше наступного робочого дня з моменту, коли особа дізналася чи повинна була дізнатися про наявність у неї реального чи потенційного конфлікту інтересів безпосереднього керівника, а у випадку перебування особи на посаді, яка не передбачає наявності у неї безпосереднього керівника, або у колегіальному органі - Національне агентство чи інший визначений законом орган або колегіальний орган, під час виконання повноважень у якому виник конфлікт інтересів; не вчиняти дій та не приймати рішень в умовах реального конфлікту інтересів; вжити заходів щодо врегулювання реального чи потенційного конфлікту інтересів.

Відповідно до частини 5 статті 28 Закону України «Про запобігання корупції» у разі існування в особи сумнівів щодо наявності в неї конфлікту інтересів вона зобов`язана звернутися за роз`ясненнями до територіального органу Національного агентства. У разі якщо особа не отримала підтвердження про відсутність конфлікту інтересів, вона діє відповідно до вимог, передбачених у цьому розділі Закону.

Відповідно до ч. 2 ст. 59 Закону України «Про місцеве самоврядування» рішення ради приймається на її пленарному засіданні після обговорення більшістю депутатів від загального складу ради, крім випадків, передбачених цим Законом. При встановленні результатів голосування до загального складу сільської, селищної, міської ради включається сільський, селищний, міський голова, якщо він бере участь у пленарному засіданні ради, і враховується його голос.

Частиною четвертою та восьмою вказаної статті визначено, що рішення сільської, селищної, міської ради у п`ятиденний строк з моменту його прийняття може бути зупинено сільським, селищним, міським головою і внесено на повторний розгляд відповідної ради із обґрунтуванням зауважень. Рада зобов`язана у двотижневий строк повторно розглянути рішення. Якщо рада відхилила зауваження сільського, селищного, міського голови і підтвердила попереднє рішення двома третинами депутатів від загального складу ради, воно набирає чинності. Сільський, селищний, міський голова, голова районної у місті, районної, обласної ради в межах своїх повноважень видає розпорядження.

Із викладеного слідує, що міський голова має право виносити розпорядження про зупинення рішення міської ради, викладати з цього приводу зауваження й призначати повторний розгляд зупиненого питання.

В той же час, підставою для винесення розпорядження міського голови Новогродівської міської ради від 04 березня 2020 року № 27-р, яким зупинено рішення Новогродівської міської ради від 28 лютого 2020 року № 7/66-26, стала незгода міського голови з встановленим йому розміром щомісячної надбавки за високі досягнення у праці у розмірі 30 відсотків посадового окладу з урахуванням надбавки за ранг та вислугу років, а не незгода міського голови з іншими вирішеними (не вирішеними) питаннями, які розглядалися міською радою під час пленарного засідання 28.02.2020 року та були включені в порядок денний, не розглядалася.

Як вбачається з роз`яснень, наданих Вищим спеціалізованим судом України з розгляду цивільних і кримінальних справ у інформаційному листі «Щодо притягнення до адміністративної відповідальності за окремі правопорушення, пов`язані з корупцією» № 223-943/0/4-17 від 22 травня 2017 року, аналіз термінів «потенційний інтерес» та «реальний інтерес», які містяться у ч.1 ст.1 Закону, з урахуванням висновку науково-правової експертизи Ради науково-правових експертиз при Інституті держави і права ім.В.М. Корецького НАН України від 29 квітня 2016 року № 126/50-е, щодо законодавства про боротьбу з корупцією дає можливість констатувати, що потенційний конфлікт інтересів відрізняється від реального тим, що при потенційному конфлікті встановлюється лише наявність, існування приватного інтересу особи, що може вплинути на об`єктивність чи неупередженість прийняття нею рішень, тоді як при реальному конфлікті інтересів існуюча суперечність між наявним приватним інтересом особи та її службовими чи представницькими повноваженнями безпосередньо впливає (вплинула) на об`єктивність або неупередженість прийняття рішень, або на вчинення чи не вчинення дій під час виконання вказаних повноважень. Крім того, це також визначає ступінь впливу цієї суперечності на прийняття рішення чи вчинення дії, який повинен мати об`єктивний вираз, а також часовий взаємозв`язок між прийняттям рішення та наявністю певних ознак, що мають місце при цьому.

Тобто відмінність між цими поняттями полягає в тому, що для встановлення факту реального конфлікту інтересів недостатньо констатувати існування приватного інтересу, який потенційно може вплинути на об`єктивність або неупередженість прийняття рішень, а слід безпосередньо встановити, що по-перше, приватний інтерес наявний, по-друге, він суперечить службовим чи представницьким повноваженням, а по-третє така суперечність не може вплинути, а реально впливає на об`єктивність чи неупередженість прийняття рішень чи вчинення дій.

Таким чином, для встановлення наявності факту прийняття рішення, вчинення чи не вчинення дії в умовах реального конфлікту інтересів та розмежування реального і потенційного конфлікту інтересів особа, яка здійснює правозастосовну діяльність, для кваліфікації рішення як такого, що прийняте в умовах реального конфлікту інтересів, має встановити наявність обов`язкової сукупності таких юридичних фактів, як:

1) наявність у правопорушника факту приватного інтересу, який має бути чітко сформульований (артикульований) та визначений;

2) наявність факту суперечності між приватним інтересом і службовими чи представницькими повноваженнями із зазначенням того, в чому саме ця суперечність знаходить свій вияв або вплив на прийняття рішення;

3) наявність повноважень на прийняття рішення;

4) наявність факту реального впливу суперечності між приватним та службовим чи представницьким інтересом на об`єктивність або неупередженість рішення.

Без наявності хоча б одного з фактів із цієї сукупності реальний конфлікт інтересів не виникає. Встановлення цих фактів має бути відображено в протоколі про адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією, та, відповідно, в постанові суду.

З складеними протоколами, видання міським головою розпорядження від 04 березня 2020 року № 27-р стосувалося його безпосереднього приватного інтересу, пов`язаного з розміром щомісячної надбавки, що мало наявність впливу суперечності на об`єктивність та неупередженість прийняття такого рішення й подальше вчинення дії з його підписання, свідчить про реалізацію міським головою своїх службових повноважень в умовах реального конфлікту інтересів, про який не повідомила у встановленому законом порядку.

Отже, за складеними НАЗК матеріалами справ, ОСОБА_1 , обіймаючи посаду Новогродівського міського голови, як особа, яка займає відповідальне та особливо відповідальне становище, на яку поширюється дія Закону України «Про запобігання корупції», 04.03.2020 року в приміщенні Новогродівської міської ради Донецької області за адресою: Донецька область, м. Новогродівка, вул. О. Кошового, 46, всупереч вимогам п. 2 ч. 1 ст. 28 вказаного Закону, не повідомила у встановленому порядку про наявність у неї реального конфлікту інтересів, який виник у зв`язку з підписанням нею розпорядження від 04.03.2020 року № 27-р «Про зупинення рішення міської ради», в якому порушувалося питання зупинити рішення Новогродівської міської ради від 28.02.2020 року № 7/66-26 «Про умови оплати праці міському голові з 01.02.2020», яким їй зменшено розмір надбавки за високі досягнення у праці та щомісячної премії, що становило її приватний інтерес, тобто вчинила адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією, передбачене ч. 1 ст. 172-7 КУпАП, та всупереч вимогам п. 3 ч. 1 ст. 28 вказаного Закону, вчинила в умовах реального конфлікту інтересів, який виник у зв`язку з підписанням нею розпорядження від 04.03.2020 № 27-р «Про зупинення рішення міської ради», в якому порушувалося питання зупинити рішення Новогродівської міської ради від 28.02.2020 року № 7/66-26 «Про умови оплати праці міському голові з 01.02.2020», яким їй зменшено розмір надбавки за високі досягнення у праці та щомісячної премії, що становило її приватний інтерес, тобто вчинила адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією, передбачене ч. 2 ст. 172-7 КУпАП.

В той же час, суд звертає увагу на наступне.

Статтею 254 КУпАП визначено, що протокол про адміністративне правопорушення, у разі його оформлення, складається не пізніше двадцяти чотирьох годин з моменту виявлення особи, яка вчинила правопорушення, у двох примірниках, один із яких під розписку вручається особі, яка притягається до адміністративної відповідальності.

В пункті 5 Порядку оформлення протоколів про адміністративні правопорушення Національним агентством з питань запобігання корупції, затвердженого наказом НАЗК від 06.12.2019 № 159/19 (далі Порядок), визначено, що під час складення протоколу про адміністративне правопорушення особі, яка притягається до адміністративної відповідальності, роз`яснюються її права й обов`язки, передбачені статтею 63 Конституції України, статтями 256, 268 КУпАП, повідомляється, що справу про адміністративне правопорушення буде розглянуто судом у строки, визначені статтею 277 КУпАП, про що робиться відмітка та ставиться підпис особи, яка притягається до адміністративної відповідальності. У разі відмови особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, від проставлення підпису про ознайомлення з правами й обов`язками у протоколі про адміністративне правопорушення робиться запис про це.

Пунктом 7 Порядку передбачено, що протокол про адміністративне правопорушення підписується особою, яка його склала, та особою, яка притягається до адміністративної відповідальності. За наявності свідків і потерпілих протокол про адміністративне правопорушення може бути підписано також і цими особами. У разі відмови особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, від підписання протоколу про адміністративне правопорушення в ньому робиться запис про це.

Із матеріалів справи про адміністративне правопорушення та пояснень особи, яка склала протоколи про адміністративні правопорушення, пов`язані з корупцією, вбачається, що ОСОБА_1 від ознайомлення з протоколом, його підписанням та отримання другого примірника протоколі відмовилася (засвідчено підписом особи, яка склала протокол), розділи протоколу щодо прав та обов`язків, змісту протоколу, визнання вини не містять підпису особи, яка притягається до адміністративної відповідальності. Пам`ятка особі, яка притягається до адміністративної відповідальності, не вручена.

З копій повідомлення НАЗК від 13.07.2020 року (а.с. 87-88 т. 1), від 24.07.2020 року (а.с. 89-90 т. 1) вбачається, що ОСОБА_1 викликалася до НАЗК на 21.07.2020, 22.07.2020, 23.07.2020 або 24.07.2020, а також 03.08.2020, 04.08.2020, 05.08.2020, 06.08.2020 або 07.08.2020 для реалізації її прав у відповідності до ч. 3, 4 ст. 256 та ст. 268 КУпАП. Відомості про отримання вказаних викликів матеріали справи не містять, а ОСОБА_1 пояснила, що не отримувала листи та їй не телефонували, про складені протоколи узнала вже в суді.

З копій повідомлення НАЗК від 07.08.2020 року (а.с. 83 т. 1) встановлено, що НАЗК направляє складені протоколи про адміністративні правопорушення, пов`язане з корупцією, на адресу Новогродівського міського голови, але жодних відомостей щодо отримання складених протоколів не надано. Прокурором для встановлення цих обставин жодних клопотань не подавалося, хоча справа розглядається тривалий час.

Вказане спростовує доводи особи, яка склала протоколи про правопорушення, оскільки як в її поясненнях в судовому засіданні, так і в письмовому листі на адресу суду було вказано, що у разі коли особа, яка притягується до адміністративної відповідальності, систематично ухиляється від явки на виклик до НАЗК, відмовляється від підписання та отримання других примірників протоколів, такі протоколи надсилаються особі засобами поштового зв`язку, а тому за відсутності належних доказів щодо отримання направлених протоколів не можна визнати дії особи, яка їх склала, здійсненими у відповідності до КУпАП.

Відповідно до вимог ст. 251 КУпАП, доказами - є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення та винність даної особи в його вчиненні та інші обставини що мають значення для вирішення справи. І ці данні встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності та іншими доказами, свідченнями та документами, які також повинні бути відносними і допустимими.

Основним документом, призначеним для фіксації юридичного факту адміністративного правопорушення є протокол про адміністративне правопорушення, який в свою чергу є найважливішим джерелом доказів у справі про адміністративне правопорушення. Протокол це офіційний документ, відповідним чином оформлений уповноваженою особою про вчинення діяння, яке містить ознаки правопорушення передбаченого КУпАП.

Діючим законодавством чітко не визначено, що слід розуміти під виявленням правопорушення. Проте, законодавець у ст. 254 КУпАП визначає два терміни складання протоколу та моменту виявлення особи, але не зазначає, що ці терміни відображають один момент, як вказують представниця НАЗК та прокурор.

Відповідно до вимог ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики ЄСПЛ» від 23.02.2006р., суди застосовують рішення ЄСПЛ як джерело права.

У рішеннях ЄСПЛ неодноразово зверталась увага на недосконалість чинного законодавства України і необхідність дотримуватися принципу правової визначеності, про що наголошено у рішеннях «Єлоєв проти України» від 06.11.2008р., «Фельдман проти України» від 08.04.2010р., та «Харченко проти України» від 10.02.2011р, тощо.

У рішенні ЄСПЛ від 14.10.2010р. у справі «Щокін проти України» визначено концепцію якості закону, з вимогою, щоб він був доступним для зацікавлених осіб, чітким та передбачуваним у своєму застосуванні. Відсутність в національному законодавстві необхідної чіткості та точності, які передбачали можливість різного тлумачення такого питання, порушує вимогу «якості закону». В разі, коли національне законодавство припустило неоднозначне або множинне тлумачення прав та обов`язків осіб, національні органи зобов`язані застосовувати найбільш сприятливий для осіб підхід. Тобто вирішення колізій у законодавстві завжди тлумачиться на користь особи.

Така правова позиція узгоджується зі ст. 8 Конституції України, відповідно до якої, в Україні визнається і діє принцип верховенства права.

Так, в матеріалах справи є адвокатський запит захисника від 26.10.2020 року на адресу НАЗК щодо надання відомостей про дату відкриття справи відносно ОСОБА_1 та документів, які в ній містяться.

Відповіддю НАЗК від 05.11.2020 повідомлено, що матеріали, які стали підставою збору доказів щодо вчинення ОСОБА_1 адміністративних правопорушень, передбачених ст. 172-7 КУпАП, містять інформацію про особу викривача та інформацію з обмеженим доступом, яка надає можливість ідентифікувати таку особу, тому надати запитувану інформацію не вбачається за можливе.

Відповідно до ст. 254 КУпАП про вчинення адміністративного правопорушення складається протокол уповноваженими на те посадовою особою або представником громадської організації чи органу громадської самодіяльності. Протокол про адміністративне правопорушення, у разі його оформлення, складається не пізніше двадцяти чотирьох годин з моменту виявлення особи, яка вчинила правопорушення, у двох примірниках, один із яких під розписку вручається особі, яка притягається до адміністративної відповідальності.

На переконання суду, несвоєчасне складання протоколу про адміністративне правопорушення не може бути підставою для штучного продовження строків, визначених у ст. 38 КУпАП.

Такий висновок узгоджується і з правовою позицією, викладеною у п.16 Постанови ПВСУ №13 від 25.05.1998р «Про практику розгляду судами справ про корупційні діяння та інші правопорушення, пов`язані з корупцією».

А тому з урахуванням наведеного вище, суд вважає, що протокол про адміністративне правопорушення складений з порушенням строку, визначеним ч. 2 ст. 254 КУпАП, є недопустимим доказом по справі.

Відповідно до ч. 2 ст. 255 КУпАП обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу.

Крім наведеного вище, суд вважає необхідним звернути увагу на правові висновки викладені у рішенні Європейського суду з прав людини у справі «Яременко проти України», де зазначено:

«…Питання, яке Суд має вирішити, полягає у визначенні, чи було справедливим провадження у справі загалом, включаючи спосіб, у який були отримані докази. При цьому має бути оцінена відповідна "незаконність" і, якщо це стосується порушення іншого конвенційного права, має бути оцінений характер виявленого порушення (рішення "Хан проти Сполученого Королівства" і "Аллан проти Сполученого Королівства"

При цьому має бути врахована якість таких доказів і, зокрема те, чи породжують обставини, за яких вони були отримані, будь-який сумнів щодо їхньої достовірності й точності…».

Відповідно до пункту 1 статті 247 КУпАП, провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за відсутності події та складу адміністративного правопорушення.

Таким чином, дослідивши матеріали справи, вислухавши думку учасників, врахувавши вищевказані обставини та, що протоколи про адміністративні правопорушення складені з порушенням встановленого порядку та строку, тому провадження у справі підлягає закриттю у зв`язку з відсутністю складу правопорушення на підставі п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП.

На підставі викладеного, керуючись ст. 283 КУпАП, -

ПОСТАНОВИВ:

Справу про адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією, відносно ОСОБА_1 за ч. 1 ст. 172-7, ч. 2 ст. 172-7 КУпАП, у зв`язку з відсутністю складу адміністративного правопорушення, провадженням закрити на підставі п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП.

Скарга на постанову суду до Донецького апеляційного суду може бути подано через Селидівський міський суд Донецької області протягом 10 днів з дня винесення постанови.

Суддя