Провадження № 3/702/167/21
Справа № 702/364/21
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

14 липня 2021 року м. Монастирище

Суддя Монастирищенського районного суду Черкаської області Мазай Н.В., розглянув матеріали, які надійшли від Головного управління ДПС у Черкаській області про притягнення до адміністративної відповідальності головного бухгалтера ТОВ «Латагроінвест» ОСОБА_1 , місце реєстрації АДРЕСА_1 , за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 163-1 КУпАП,

в с т а н о в и в:

За змістом протоколу про адміністративне правопорушення № 165/23-00-07-0521 від 23.06.2021 ОСОБА_1 перебуваючи на посаді головного бухгалтера ТОВ «Латагроінвест», що по вул. Соборна, 3к с Нове Місто Монастирищенського району Черкаської області, 19.04.2021 вчинила порушення вимог п.198.1, п.198.2, п.198.3, п. 198.6 ст.198 Податкового кодексу України від 02.12.2010 №2755-VI зі змінами та доповненнями, що призвело до завищення суми від`ємного значення, що зараховується до складу податкового кредиту наступного звітного (податкового) періоду (ряд.21 Декларації) в сумі 151779 грн, чим вчинила адміністративне правопорушення, передбачене ч.1 ст.163-1 КУпАП.

В судове засідання особа, яка притягається до адміністративної відповідальності головний бухгалтер ТОВ «Латагроінвест» ОСОБА_1 не з`явилась. Про дату, час та місце розгляду справи повідомлялась у встановленому законом порядку. На адресу суду 13.07.2021 подала пояснення, згідно якого просить розгляд справи провести без її участі, вину у вчиненні правопорушення не визнає та зазначає наступне.

За результатами документальної позапланової невиїзної перевірки ТОВ «Латагроінвест» з питань бюджетного відшкодування ПДВ за березень 2021 року посадовими особами ГУ ДПС у Черкаській області складено акт перевірки від 07.06.2021 року №4015/23-00-07-0505/34323974 та зроблено висновки щодо порушення товариством вимог пунктів 198.1, 198.2, 198.3 та 198.6 статті 198 ПК України, що призвело до завищення суми від`ємного значення, що зараховується до складу податкового кредиту наступного звітного (податкового) періоду (рядок 21 Декларації) в сумі 151 779,00 грн.

На підставі вказаного акту перевірки ГУ ДПС у Черкаській області прийняло податкове повідомлення-рішення № від 01.07.2021, згідно з яким зменшено розмір від`ємного значення суми податку на додану вартість у розмірі 151779,00 грн.

Передумовою щодо зменшення від`ємного значення слугують ті обставини, що на думку контролюючого органу, документи, складені ТОВ «Агропросперіс», ТОВ «Апелла Консалт», ТОВ «АП Секюріті», ТОВ «Золотий світанок (Агро)» в рамках Договорів з надання абонентських послуг, не дають права на формування податкового кредиту та свідчать про надання вищенаведеними суб`єктами таких документів лише з метою мінімізації сплати до бюджету з податку на додану вартість.

Виробнича необхідність та відсутність у штаті підприємства деяких спеціалістів спонукало ТОВ «Латагроінвест» на укладання договорів про надання абонентських послуг від ТОВ «Агропросперіс», ТОВ «Апелла Консалт», ТОВ «АП Секюріті», ТОВ «Золотий світанок (Агро)» та передачу окремих функцій на аутсорсинг.

Отже, ТОВ «Латагроінвест» вправі залучати сторонні організації для отримання послуг у разі виникнення такої необхідності.

Кожен з наведених суб`єктів за функціональним призначенням надавав різні послуги, які були використані та використовуються у господарській діяльності ТОВ «Латагроінвест». Перелік таких послуг наведено у актах виконаних робіт (наданих послугах) та Додатках до актів, які податковий орган мав можливість вивчити в ході проведення перевірки.

Податкове повідомлення-рішення № від 01.07.2021 ТОВ «Латагроінвест» оскаржило.

Відповідно до положень п. 56.2. ст. 56 ПК України у разі якщо платник податків вважає, що контролюючий орган неправильно визначив суму грошового зобов`язання або прийняв будь-яке інше рішення, що суперечить законодавству або виходить за межі повноважень контролюючого органу, встановлених цим Кодексом або іншими законами України, такий платник має право звернутися із скаргою про перегляд цього рішення до контролюючого органу вищого рівня.

При цьому за змістом п. 56.15. ст. 56 ПК України скарга, подана із дотриманням строків, визначених абзацом першим пункту 56.3 цієї статті, зупиняє виконання платником податків грошових зобов`язань, визначених у податковому повідомленні-рішенні (рішенні), на строк від дня подання такої скарги до контролюючого органу до дня закінчення процедури адміністративного оскарження.

Протягом зазначеного строку податкові вимоги з податку, що оскаржується, не надсилаються, а сума грошового зобов`язання, що оскаржується, вважається неузгодженою (абзац другий п.п. 56.15. ст. 56 ПК України).

Оскільки ТОВ «Латагроінвест» розпочата процедура оскарження податкового повідомлення-рішення № від 01.07.2021, то нарахування податкових зобов`язань є неузгодженими в силу положень абз. 2 п.п. 56.15. ст. 56 ПК України, відповідно, висновки щодо вчинення нею правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 163-1 КУпАП, є передчасними до моменту отримання рішення за розглядом скарги податковим органом вищого рівня.

Просить суд на підставі ст. 247, 284 КУпАП закрити провадження в даній справі у зв`язку з відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.

У відповідності до ст. 268 КУпАП справи про адміністративне правопорушення розглядаються у присутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, або у її відсутність, коли є відомості про те, що її своєчасно сповіщено про дату, час та місце розгляду справи і від неї не надійшла заява про відкладення розгляду справи.

За вказаною статтею присутність, особи яка притягається до адміністративної відповідальності за ч. 1 ст. 163-1 КУпАП при розгляді справи не є обов`язковою.

Оскільки суд повідомляв особу, яка притягається до адміністративної відповідальності про дату, час та місце розгляду справи, від неї надійшло пояснення в якому вона просить розглядати справу у її відсутність суддя вважає, що є всі підстави для розгляду справи у відсутність особи, яка притягається до адміністративної відповідальності.

Дослідивши наявні у справі докази в їх сукупності, суддя дійшов такого висновку.

Згідно ст. 9 КУпАП, адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Відповідно до ст.7 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням, інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

Завданням провадження в справах про адміністративне правопорушення, відповідно до вимог ст.245 КУпАП, крім іншого, є своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом.

Статтею 280 КУпАП визначено, що орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують адміністративну відповідальність, чи заподіяну майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Положеннями ст. 251 КУпАП передбачено, що доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються, зокрема, протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, речовими доказами, іншими документами.

Частиною 1 ст. 163-1 КУпАП передбачено відповідальність за відсутність податкового обліку, порушення керівниками та іншими посадовими особами підприємств, установ, організацій встановленого законом порядку ведення податкового обліку, у тому числі неподання або несвоєчасне подання аудиторських висновків, подання яких передбачено законами України.

Положеннями ст.ст.7, 254, 279 КУпАП визначено, що суд здійснює розгляд справи про адміністративне правопорушення та вирішує питання про притягнення особи до адміністративної відповідальності лише в межах протоколу про адміністративне правопорушення складеного щодо неї.

Так, з протоколу про адміністративне правопорушення вбачається, що ОСОБА_1 перебуваючи на посаді головного бухгалтера ТОВ «Латагроінвест», що по вул. Соборна, 3к с Нове Місто Монастирищенського району Черкаської області, 19.04.2021 вчинила порушення вимог п.198.1, п.198.2, п.198.3, п. 198.6 ст.198 Податкового кодексу України від 02.12.2010 №2755-VI зі змінами та доповненнями, що призвело до завищення суми від`ємного значення, що зараховується до складу податкового кредиту наступного звітного (податкового) періоду (ряд.21 Декларації) в сумі 151779 грн.

Надаючи оцінку діям ОСОБА_1 як головного бухгалтера товариства, щодо порушення податкового законодавства, необхідно звернути увагу на наступне.

В ході судового розгляду було встановлено, що податкове повідомлення-рішення, прийняте за результатами проведення документальної позапланової невиїзної перевірки, оскаржуюється в установленому законом порядку до ДПС України.

У п.56.1 ст.56 Податкового кодексу України зазначено, що рішення, прийняті контролюючим органом, можуть бути оскаржені в адміністративному або судовому порядку.

Відповідно до п.14.1.7. ст.14 Податкового кодексу України, оскарження рішень контролюючих органів - оскарження платником податку податкового повідомлення - рішення про визначення сум грошового зобов`язання платника податків або будь-якого рішення контролюючого органу в порядку і строки, які встановлені цим Кодексом за процедурами адміністративного оскарження, або в судовому порядку.

Як передбачено п.56.2 ст.56 Податкового кодексу України у разі, коли платник податків вважає, що контролюючий орган неправильно визначив суму грошового зобов`язання або прийняв будь-яке інше рішення, що суперечить законодавству або виходить за межі повноважень контролюючого органу, встановлених цим Кодексом або іншими законами України, він має право звернутися до контролюючого органу вищого рівня із скаргою про перегляд цього рішення.

Відповідно п.56.15 ст.56 Податкового кодексу України скарга, подана із дотриманням строків, визначених пунктом 56.3 цієї статті, зупиняє виконання платником податків грошових зобов`язань, визначених у податковому повідомленні-рішенні (рішенні), на строк від дня подання такої скарги до контролюючого органу до дня закінчення процедури адміністративного оскарження.

Протягом зазначеного строку податкові вимоги з податку, що оскаржується, не надсилаються, а сума грошового зобов`язання, що оскаржується, вважається неузгодженою.

За таких обставин, дослідивши матеріали справи, серед яких: протокол про адміністративне правопорушення № 165/23-00-07-0521 від 23.06.2021; повідомлення про запрошення головного бухгалтера ТОВ «Латагроінвест» ОСОБА_1 до ГУ ДПС у Черкаській області для складання, підписання та отримання другого примірника протоколу про адміністративне правопорушення від 07.06.2021; рекомендовані повідомлення про вручення поштового відправлення; акт № 340/23-00-07-0506/34323974 від 07.06.2021 про відмову посадових осіб ТОВ «Латагроінвест» від підписання та отримання акту документальної позапланової невиїзної перевірки від 07.06.2021 № 4015/23-00-07-0505/34323974; акт № 389/23-00-07-0506/34323974 від 23.06.2021 про засвідчення факту неявки посадової особи ТОВ «Латагроінвест» ОСОБА_1 для складання протоколу у справі про адміністративне правопорушення за ст. 163-1 КУпАП; повідомлення про направлення протоколу про адміністративне правопорушення від 23.06.2021 № 165/-23-00-07-0521, № 166/-23-00-07-0521; витяг з акту документальної позапланової невиїзної перевірки ТОВ «Латагроінвест», щодо дотримання податкового законодавства при декларуванні за березень 2021 року від`ємного значення з податку на додану вартість, у тому числі заявленого до відшкодування з бюджету від 07.06.2021 № 4015/23-00-07-0505/34323974; копія повідомлення про направлення податкового повідомлення-рішення від 01.07.2021; копія податкового повідомлення-рішення від 01.07.2021 № ; копія розрахунку; копія повідомлення щодо адміністративного оскарження від 12.07.2021; копія адміністративної скарги на податкове повідомлення-рішення від 01.07.2021 № від 12.07.2021; копії актів здачі-прийняття робіт (надання послуг); копія скріншоту сторінки електронного кабінету з реєстрацією листа від 12.07.2021 за реєстраційним індексом 22575/6/ЕКПП, суддя дійшов висновку, що у зв`язку із зверненням до Державної податкової служби України із скаргою про скасування податкового повідомлення - рішення від 01.07.2021 відповідно до вимог ст.56 Податкового Кодексу України, податкове зобов`язання щодо зазначеного податкового повідомлення-рішення, вважається неузгодженим, а отже і порушення, які зафіксовані в акті перевірки та на підставі яких складений протокол про адміністративне правопорушення, на теперішній час не є належними доказами на підтвердження винуватості ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.163-1 КУпАП.

Обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених ст. 255 цього Кодексу.

Державні органи не мають права перекладати обов`язок доказування невинуватості на особу, відносно якої складено протокол про адміністративне правопорушення. Вимагання від особи представлення доказів на свій захист і спростування протоколу, є неприпустимим в розумінні принципу презумпції невинуватості, закріпленому в ст. 62 Конституції України.

Суд, не має права самостійно відшукувати докази винуватості особи у вчиненні правопорушення, не може перебирати на себе функції обвинувача, позбавляючись статусу незалежного органу правосуддя, що призведе до порушення ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Згідно з ст.252 КУпАП, орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Європейський Суд з прав людини у справі "Кобець проти України" 14.02.2008 року зазначив, що Суд повторює, що відповідно до його прецедентної практики при оцінці доказів він керується критерієм доведення "поза розумним сумнівом" (рішення у справі "Авшар проти Typeччини"(Avsar v. Turkey), п. 282). Таке доведення має випливати із сукупності ознак чи неспростовних презумцій, достатньо вагомих, чітких і узгоджених між собою.

При цьому відповідно до ст. 62 Конституції України обвинувачення не може ґрунтуватися на припущеннях. Отже, будь які сумніви щодо винуватості особи тлумачаться на її користь.

У відповідності до роз`яснень, які містяться в ч. 2 п. 19 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 01 листопада 1996 року № 9 «Про застосування Конституції України при здійсненні правосуддя», визнання особи винуватою може мати місце лише за умови доведеності її вини.

Стандарт доведення вини «поза розумним сумнівом» означає, що при доведенні винуватості особи не повинно залишатися жодного «розумного сумніву» в цьому, тоді як наявність такого «розумного сумніву» у винуватості особи є підставою для його виправдання. Недоведена вина прирівнюється до доведеної невинуватості.

Згідно з п.1 ч.1 ст.247 КУпАП розпочате провадження в справі про адміністративне правопорушення підлягає закриттю у разі відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

Склад правопорушення наявність об`єктивних та суб`єктивних ознак, за наявності яких діяння вважається адміністративним правопорушенням. Відсутність хоча б однієї з ознак означає відсутність складу загалом.

Статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантовано право на справедливий і публічний розгляд справи.

Враховуючи викладені обставини, підстави вважати безспірно доведеним факт допущених порушень з боку ОСОБА_1 відсутні.

Твердження податкового органу відображає лише позицію однієї із сторін спору, а тому робити висновок про наявність у діях посадової особи платника податків вини у порушенні встановленого порядку ведення податкового обліку за відсутності будь-яких інших доказів немає підстав.

З урахуванням викладеного, оцінивши докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю, суддя дійшов висновку про те, що жодні дані, які б на час судового розгляду свідчили про порушення ОСОБА_1 вимог податкового обліку і доводили її винуватість у вчиненні правопорушення, передбаченого ч.1 ст.163-1 КУпАП у справі відсутні, а тому провадження у даній справі підлягає закриттю на підставі п.1ст.247 КУпАП у зв`язку з відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.

Керуючись ст.23, 24, 33, 34, 35, ч.1 ст. 163-1, 283, 284, 287, 294, 307, 308 КУпАП, суддя,

п о с т а н о в и в:

Провадження в адміністративній справі про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч.1 ст.163-1 КУпАП- закрити на підставі п.1 ч.1 ст. 247 КУпАП у зв`язку із відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.

Постанова судді набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Постанова може бути оскаржена до Черкаського апеляційного суду. Скаргу на постанову у справі, може бути подано протягом десяти днів з дня винесення постанови, через Монастирищенський районний суд Черкаської області.

Суддя Н.В.Мазай