г Інгулецький районний суд міста Кривого Рогу Дніпропетровської області
Справа № 213/1986/21
Номер провадження 3/213/712/21
П О С Т А Н О В А

22 липня 2021 року місто Кривий Ріг Дніпропетровської області

Суддя Інгулецького районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області Нестеренко О.М., розглянув матеріали, що надійшли з ВП №6 КРУП ГУНП в Дніпропетровській області про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 проживаючого за адресою АДРЕСА_1 за вчинення правопорушення, яке передбачене ст. 173 КУпАП,

В С Т А Н О В И В:

До Інгулецького районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області надійшов протокол про адміністративне правопорушення серії ВАБ 487437 від 07.05.2021 року про те що 07.05.2021 о 12.30 год. гр. ОСОБА_1 перебуваючи у громадському місці а саме біля під`їзду №2 будинку №25 по вул. Каткова м. Кривого Рогу висловлювався нецензурною лайкою, образливо чіплявся до громадян, порушив громадський порядок та спокій, чим скоїв хуліганство та порушив ЗУ №55/97 ВР від 07.02.1997 року, чим вчинив правопорушення передбачене частиною 173 КУпАП.

У відповідності до вимог ст. ст. 245, 280 КУпАП суд зобов`язаний повно та всебічно з`ясувати усі обставини справи, зокрема, чи мало місце адміністративне правопорушення, чи винна особа у його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, наявність обставин, що пом`якшують та обтяжують відповідальність, а також інші обставини, що мають суттєве значення для правильного її вирішення. При цьому, встановити істину по справі необхідно з аналізу наявних доказів, які відповідно до чинного законодавства представляють собою будь-які фактичні дані, які підтверджують або спростовують ті чи інші обставини і мають суттєве значення для вирішення справи по сутті.

Відповідно до ст. 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи

Обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу. Отже, суд позбавлений можливості збирати докази за власною ініціативою.

Суд звертає увагу на те що постановами суду від 04.06.2021 та 17.06.2021 ОСОБА_1 було піддано приводу, привід не виконано, на постанову від 17.06.2021 надійшов рапорт проте, що ОСОБА_1 не вдалось знайти за адресою проживання. Поштовою кореспонденцією ОСОБА_1 викликався, повістка повернулась з відміткою адресат відсутній за вказаною адресою.

Під час підготовки до розгляду справи встановлено, що у протоколі зазначено про те, що ОСОБА_1 образливо чіплявся до громадян, однак таке формулювання не конкретизує до яких саме громадян, та кому саме було завдано шкоди, оскільки зміст статті 173 КУпАП має бланкетний характер, а автором протоколу переписано фабулу статті, та не конкретизовано, які саме дії було вчинено особою відносно якої складено протокол.

У рішенні у справі «Карелін проти Росії» («Karelin v. Russia», заява № 926/08, рішення від 20 вересня 2016 року) ЄСПЛ розглянув ситуацію, коли національний суд при розгляді справи про адміністративне правопорушення без участі сторони обвинувачення, що цілком відповідало нормам російського законодавства, ініціював дослідження доказів обвинувачення та за результатами дослідження доказів притягнув особу до відповідальності, уточнивши в судовому рішенні фабулу правопорушення, усунувши певні розбіжності та неточності, які мали місце в протоколі про адміністративне правопорушення. При цьому, за логікою ЄСПЛ, за умови відсутності сторони обвинувачення та при наявності певної неповноти чи суперечностей, суду не залишилося нічого іншого, як взяти на себе функції сторони обвинувачення, самостійно відшукуючи докази винуватості особи, що становить порушення ч. 1 ст. 6 Конвенції в частині дотримання принципу рівності сторін і вимог змагального процесу (за цих умов особа позбавлена можливості захищатися від висунутого проти нього обвинувачення перед незалежним судом, а навпаки вона має захищатися від обвинувачення, яке, по суті, судом підтримується). Суд зауважує, що рішення у справі «Карелін проти Росії» набрало законної сили.

Пунктом 24 постанови Пленуму Верховного Суду України від 23 грудня 2005 року №14 визнано правильною практику тих суддів, які вмотивованими постановами повертають протоколи про адміністративні правопорушення, складені не уповноваженою на те посадовою особою або без додержання вимог ст. 256 КУпАП, відповідному правоохоронному органу для належного дооформлення.

Враховуючи вищевикладене, суд позбавлений можливості за відсутності наявних у матеріалах справи доказів, прийняти інше процесуальне рішення окрім повернення справи для належного оформлення до органу, який склав протокол.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 245, 251, 280 Кодексу України про адміністративні правопорушення,

П О С Т А Н О В И В:

Повернути адміністративний матеріал про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за вчинення правопорушення, яке передбачене ст. 173 КУпАП, до ВП №6 КРУП ГУНП в Дніпропетровській області - для належного оформлення.

Постанова оскарженню не підлягає.

Суддя О.М. Нестеренко