Справа № 201/2030/20
Провадження № 3/201/1647/2020
ПОСТАНОВА

Іменем України

06 травня 2020 року, суддя Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська Наумова О.С., за участю секретаря судового засідання Кисельової В.В., прокурора Кривцуна С.О., розглянувши справу про адміністративне правопорушення, що надійшла з Дніпропетровського управління Департамента внутрішньої безпеки Національної поліції України в Дніпропетровській області про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , мешкає за адресою: АДРЕСА_2 , працює на посаді заступника начальника управління БЗПТЛ ГУНП - начальника відділу боротьби з торгівлею людьми, за скоєння правопорушення передбаченого ч. 1 ст. 172-7 КУпАП,

ВСТАНОВИВ:

В провадження Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська 28.02.2020р. надійшов адміністративний матеріал відносно ОСОБА_1 , що притягується до адміністративної відповідальності за ч. 1 ст. 172-7 КУпАП.

Адміністративний матеріал згідно з протоколом про автоматизований розподіл судової справи між суддями було передано в провадження судді Наумової О.С. 28.02.2020р.

Постановою судді Наумової О.С. від 02.03.2020р. матеріали справи про адміністративне правопорушення направлено на дооформлення.

Після дооформлення 30.03.2020р. в провадження Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська повторно надійшов адміністративний матеріал відносно ОСОБА_1 , що притягується до адміністративної відповідальності за ч. 1 ст. 172-7 КУпАП, який згідно з протоколом про автоматизований розподіл судової справи між суддями було передано в провадження судді Наумової О.С.

Як видно з протоколу про адміністративне правопорушення від 27.02.2020р. № 70 ОСОБА_1 порушив вимоги ст. 28 Закону України «Про запобігання корупції», чим вчинив адміністративне правопорушення, відповідальність за яке передбачена ч. 1 ст. 172-7 КУпАП, за таких обставин.

Так, ОСОБА_1 , наказом начальника ГУНП в Дніпропетровській області від 26.12.2016р. № 362о/с призначено заступником начальника управління боротьби зі злочинами, пов`язаними' з торгівлею людьми ГУНП - начальником відділу боротьби з торгівлею людьми ГУНП в Дніпропетровській області.

У зв`язку із вступом на службу до Національної поліції України 07.11.2015р. ОСОБА_1 складено Присягу працівника Національної поліції України.

06.11.2019р. наказом начальника ГУНП в Дніпропетровській області № 360о/с на заступника начальника управління боротьби зі злочинами, пов`язаними з торгівлею людьми ГУНП - начальника відділу боротьби з торгівлею людьми підполковника поліції ОСОБА_1 , покладено тимчасове виконання обов`язків начальника управління боротьби зі злочинами, пов`язаними з торгівлею людьми ГУНП в Дніпропетровській області, на період відсторонення від виконання службових обов`язків начальника управління боротьби зі злочинами, пов`язаними з торгівлею людьми ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_2 .

Відповідно до ч. 1 ст. 17 Закону України «Про Національну поліцію» ОСОБА_1 в період з 07.11.23015р. по теперішній час працює поліцейським, і у зв`язку з цим, відповідно до підпункту «з» п. 1 ч. 1 ст. 3 Закону України «Про запобігання корупції» є суб`єктом відповідальності за корупційні та пов`язані з корупцією правопорушення, та на нього розповсюджуються вимоги та обмеження встановлені Законом України «Про запобігання корупції».

Згідно з абз. 10 ч. 1 ст. 1 Закону України «Про запобігання корупції» правопорушення, пов`язане з корупцією - діяння, що не містить ознак корупції, але порушує встановлені цим Законом вимоги, заборони та обмеження, вчинене особою, зазначеною у ч. 1 ст. 3 цього Закону, за яке законом встановлено кримінальну, адміністративну, дисциплінарну та/або /Цивільно-правову відповідальність.

Статтею 1 Закону України «Про запобігання корупції» визначено поняття реального конфлікту інтересів, як суперечність між приватним інтересом особи та її службовими чи представницькими повноваженнями, що впливає на об`єктивність або неупередженість прийняття рішень, або на вчинення чи не вчинення дій під час виконання зазначених повноважень.

Відповідно до ст. ст. 3, 28 Закону України «Про запобігання корупції» посадові особи, уповноважені на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, в тому числі і поліцейські зобов`язані вживати заходів щодо недопущення виникнення реального, потенційного конфлікту інтересів; повідомляти не пізніше наступного робочого дня з моменту, коли особа дізналася чи повинна була дізнатися про наявність у неї реального чи потенційного конфлікту інтересів безпосереднього керівника, а у випадку перебування особи на посаді, яка не передбачає наявності у неї безпосереднього керівника, або в колегіальному органі - Національне агентство чи інший визначений законом орган або колегіальний орган, під час виконання повноважень у якому виник конфлікт інтересів, відповідно; не вчиняти дій та не приймати рішень в умовах реального конфлікту інтересів; вжити заходів щодо врегулювання реального чи потенційного конфлікту інтересів.

25.11.2019р. ОСОБА_1 знаходячись в приміщенні управління БЗПТЛ ГУНП в Дніпропетровській області за адресою: Дніпропетровська область, м. Дніпро, вул. Поля 1, у робочий час в умовах реального конфлікту інтересів не повідомив керівництво ГУНП в Дніпропетровській області про наявний конфлікт інтересів, та підписав список поліцейських УБЗПТЛ ГУНП в Дніпропетровській області на встановлення розміру премії за результатами служби в листопаді 2019 року, серед яких зазначений сам ОСОБА_1 .

Згідно Положення про преміювання ГУНП в Дніпропетровській області затвердженого наказом начальника ГУНП в Дніпропетровській області № 3121 від 13.07.2018р. списки на преміювання поліцейських підрозділу апарату ГУНП та підпорядкованих ГУНП підрозділів підписуються керівником відповідного підрозділу поліції, погоджується заступником начальника ГУНП відповідно до функціональних повноважень.

Отже ОСОБА_3 , при вчиненні дій з підпису списку поліцейських УБЗПТЛ ГУНП в Дніпропетровській області на встановлення розміру премії за результатами служби в листопаді 2019 року, не вжив заходів щодо недопущення виникнення реального конфлікту інтересів та був обізнаним про наявний у нього реальний конфлікт інтересів.

З моменту підписання списку поліцейських УБЗПТЛ ГУНП в Дніпропетровській області на встановлення розміру премії за результатами служби в листопаді 2019 року у ОСОБА_1 виник реальний конфлікт інтересів, а саме суперечність між його особистим приватним майновим інтересом - бажанням поліпшити своє матеріальне становище шляхом збільшення кінцевого розміру отриманого доходу, за рахунок встановлення розміру премії у розмірі 121,179 відсотків від посадового окладу, за підсумками роботи у листопаді 2019 року та його службовими повноваженнями, як заступника начальника управління - начальника відділу боротьби з торгівлею людьми управління БЗПТЛ ГУНП в Дніпропетровській області, однак використав вказані повноваження для особистого преміювання.

Вказаними діями ОСОБА_1 вчинив адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією відповідальність, за яке передбачено ч. 1 ст. 172-7 Кодексу України про адміністративні правопорушення - неповідомлення особою у встановлених законом випадках та порядку про наявність у нього реального конфлікту інтересів.

Датою вчинення адміністративного правопорушення є 25.11.2019р. - час неповідомлення керівництва ГУНП в Дніпропетровській області про реальний конфлікт інтересів).

Місце вчинення - приміщення УБЗПТЛ ГУНП в Дніпропетровській області за адресою: Дніпропетровська область, м. Дніпро, вул. Поля 1.

Датою виявлення правопорушення є дата складання цього протоколу.

Склад правопорушення є формальним, тобто таким, який не передбачає наслідків як обов`язкового елементу об`єктивної сторони, в той час як обов`язковим елементом об`єктивної сторони формального складу завжди є діяння.

Згідно з поясненнями ОСОБА_1 , які містяться у протоколі, ОСОБА_1 з правопорушенням не згоден.

За висновком особи, яка склала протокол про адміністративне правопорушення, своїми діями ОСОБА_1 вчинив адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією, відповідальність, за яке передбачена ч. 1 ст. 172-7 КУпАП, а саме - неповідомлення особою у встановлених законом випадках та порядку про наявність у нього реального конфлікту інтересів.

Прокурор в суді підтвердив обставини, викладені в протоколі щодо ОСОБА_1 , просив визнати його винним у вчиненні адміністративного правопорушення, пов`язаного з корупцією, оскільки в його діях був наявний конфлікт інтересів, але він не повідомив про нього керівництву, просив накласти на останнього стягнення у мінімальному розмірі згідно із санкцію ч. 1 ст. 172-7 КУпАП.

Від ОСОБА_1 і його представника адвоката Кречетникової О.А. (діє на підставі договору про надання правової допомоги від 24.03.2020р.) надійшло клопотання про закриття провадження у справі. На обґрунтування підстав закриття указано, що у протоколі жодним чином не сформульовано - який саме приватний інтерес виник у ОСОБА_1 при вчиненні дій з підпису списку на преміювання, які саме службові повноваження останній використав, які протиріччя виникли при підписання списку на преміювання, що вплинули на об`єктивність і неупередженість. У протоколі зазначено, що ОСОБА_1 не вжив заходів щодо недопущення виникнення реального конфлікту інтересів і був обізнаним про наявний реальний конфлікт інтересів, а сам момент підписання висновку названий виникненням реального конфлікту інтересів. Однак у протоколі жодним чином не зазначено, яким чином підтверджений факт обізнаності ОСОБА_1 , тому викладені у такий спосіб обставини є лише припущенням, не підтвердженим належними доказами.

Звернули увагу на те, що на запити ДВБ листом заступника начальник ДФЗБО НП України зазначено, що виплата грошового забезпечення поліцейським здійснюється відповідно до: 1) Положення про преміювання поліцейських ГУНП в Дніпропетровській області, затвердженого наказом ГУНП від 13.07.2018р. № 3121; 2) Порядку та умов виплати грошового забезпечення поліцейським Національної поліції та курсантам вищих навчальних закладів МВС із специфічними умовами навчання від 06.04.2016 № 260; 3) Постанови КМУ Про грошове забезпечення поліцейських Національної поліції від 11.11.2015р. № 988.

Згідно положення про преміювання ГУНП в Дніпропетровській області, затвердженого наказом начальника ГУНП в Дніпропетровській області № 3121 від 13.07.2018р., списки на преміювання поліцейських підрозділу апарату ГУНП та підпорядкованих ГУНП підрозділів підписуються керівником відповідного підрозділу поліції, погоджується заступником начальника ГУНП відповідно до функціональних повноважень. Згідно із п. 2 ч. 4 Постанови КМУ № 988 надається виклюне право керівникам органів здійснювати преміювання поліцейських відповідно до їх особистого внеску в загальний результат служби.

До повноважень ОСОБА_1 як т.в.о. начальника УБЗПТЛ ГУНП в Дніпропетровській області не віднесена можливість преміювання працівників управління і себе особисто. Тільки керівник ГУНП в Дніпропетровській області видає наказ про затвердження розмірів преміювання і сам особисто визначає розмір премії керівникам структурних підрозділів.

Список працівників ГУНП в Дніпропетровській області на преміювання на листопад 2019 року підписаний ОСОБА_1 розрахований підрозділом фінансування, бухгалтерського обліку та звітності, не є документом, який надає право на премію та не породжує обов`язку для бухгалтерії Управління нарахувати та виплатити премію за певний період часу працівникам управління.

Отже, списки про преміювання проходять певні етапи затвердження та погодження, перш ніж увійти до наказу про виплату грошового забезпечення, зокрема погодження фінансовим відділом. Начальник ГУНП в Дніпропетровській області має дискреційні повноваження щодо виплати преміювання підлеглим працівникам. Таким чином ОСОБА_1 не має повноважень щодо преміювання.

Список (додаток № 283 до наказу 376 о/с), що долучений до матеріалів адміністративної справи як доказ не був і не міг підставою для виплати ОСОБА_1 премії.

Відповідно до листа ГУ НП в Дніпропетровській області (вих. 21/232 від 10.03.2020р.) підставою для виплати ОСОБА_1 премії був додаток № 2 до наказу № 376 о/с, який формується відповідно до п. 6 Розділу IV Положення про преміювання поліцейських ГУНП в Дніпропетровській області, затвердженого наказом ГУНП від 13.07.2018р. № 3121 Управлянням кадрового забезпечення.

Правових наслідків підпис ОСОБА_1 на списку поліцейських не мав. Дискреційні повноваження щодо призначення собі премії у нього відсутні, підписаний ним список не був підставою для прийняття рішення щодо визначення розміру премії.

Дослідивши протокол та усі надані докази у справі про адміністративне правопорушення, суд вважає, що провадження у справі підлягає закриттю на підставі п.1 ст. 247 КУпАП за відсутності в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.172-7 КУпАП, виходячи з такого.

Наказом т.в.о. начальника ГУНП в Дніпропетровській області Волікова Тараса 06.11.2019р. № 360о/с «По особовому складу» покладено тимчасове виконання обов`язків начальника управління боротьби зі злочинами, пов`язаними з торгівлею людьми ГУНП в Дніпропетровській області з 05.11.2019р. - на заступника начальника управління боротьби зі злочинами, пов`язаними з торгівлею людьми ГУНП - начальника відділу боротьби з торгівлею людьми підполковника поліції ОСОБА_1 (на період відсторонення від виконання службових обов`язків начальника управління боротьби зі злочинами, пов`язаними з торгівлею людьми ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_4 ).

Згідно з пунктом 1 Постанови Кабінету Міністрів України № 988 від 11.11.2015р. «Про організацію грошового забезпечення поліцейських Національної поліції» установлено, що грошове забезпечення поліцейських складається з посадового окладу, окладу за спеціальним званням, щомісячних додаткових видів грошового забезпечення (підвищення посадового окладу, надбавки, доплати, які мають постійний характер), премії та одноразових додаткових видів грошового забезпечення. При цьому відповідно до пункту 4 цієї Постанови керівникам органів, закладів та установ Національної поліції в межах затверджених для них асигнувань на грошове забезпечення надано право здійснювати преміювання поліцейських відповідно до їх особистого внеску в загальний результат служби.

Наказом Міністерства внутрішніх справ України № 260 від 06.04.2016р., зареєстрованим в Міністерстві юстиції України 29.04.2016р. за № 669/28799, затверджений Порядок та умови виплати грошового забезпечення поліцейським Національної поліції та курсантам вищих навчальних закладів МВС із специфічними умовами навчання.

Відповідно до п. 3 розділу 1 цього Порядку грошове забезпечення поліцейських визначається залежно від посади, спеціального звання, стажу служби в поліції, інтенсивності та умов служби, кваліфікації, наукового ступеня або вченого звання.

До складу грошового забезпечення входять: 1) посадовий оклад; 2) оклад за спеціальним званням; 3) щомісячні додаткові види грошового забезпечення (підвищення посадового окладу, надбавки, доплати, які мають постійний характер); 4) премії; 5) одноразові додаткові види грошового забезпечення.

Згідно із п. 12 розділу 2 цього Порядку керівники органів поліції мають право преміювати поліцейських відповідно до особливостей проходження служби та особистого внеску поліцейського в загальні результати служби з урахуванням специфіки і особливостей виконання покладених на нього завдань та у межах асигнувань, затверджених на грошове забезпечення для утримання Національної поліції.

Розміри премії встановлюються за рішенням керівників органів поліції відповідно до затверджених ними положень про преміювання та наявного фонду грошового забезпечення.

Виплата премій поліцейським здійснюється за наказами керівників органів поліції.

Накази про преміювання поліцейських видаються до 25 числа кожного місяця на підставі списків начальників структурних підрозділів органу поліції, погоджених з фінансовим підрозділом у частині розміру фонду преміювання.

Виплата премії проводиться щомісяця в останній день місяця за поточний місяць разом з виплатою грошового забезпечення.

Як видно з наданого (після направлення на дооформлення) наказу т.в.о. начальника підполковника полці ГУНП в Дніпропетровській області від 25.11.2019р. ОСОБА_5 , цим наказом:

- установлена премія за листопад 2019 року керівному складу ГУНП згідно з додатком 1.

- установлена премію за листопад 2019 року керівному складу структурних підрозділів апарату, відділів ГУНП, згідно з додатком 2.

Як видно з додатку 2 до наказу «Список поліцейських Управлення боротьби зі злочинами, пов`язаними з торгівлею людьми ГУНП в Дніпропетровській області на встановлення розміру премії за результатами служби в листопаді 2019 року» до цього списку входить ОСОБА_6 з розміром премії 121,135%.

Положення про преміювання поліцейських ГУНП в Дніпропетровській області, підписане начальником УФЗБО головним бухгалтером ГУНП в Дніпропетровській області, затверджене наказом ГУНП в Дніпропетровській області № 3121 від 13.07.2018р. (далі - Положення про преміювання № 3121)

Згідно із п.п. 1, 4 розділу IV Положення про преміювання № 3121 до 10 числа поточного місяця управлінням фінансового забезпечення та бухгалтерського обліку (далі - УФЗБО ГУНП) керівникам структурних підрозділів апарату та відокремлених територіальних підрозділів ГУНП надається інформація щодо розміру встановленої премії поліцейським у попередньому місяці та розміру премії, який відповідає рекомендованому граничному розміру грошового забезпечення за відповідними посадами (додаток 1).

На підставі інформації, зазначеної у п. 1 розділу VI Положення, керівники структурних підрозділів ГУНП готують списки щодо встановлення розміру місячної премії за поточний місяць кожному поліцейському з урахуванням обґрунтованих пропозицій безпосередніх керівників поліцейських, враховуючи показники преміювання (розділ ІІІ Положення), рішення керівництва ГУНП щодо встановлення підвищеного розміру премії (пункт 2 розділу VI Положення), та із зазначенням термінів перебування поліцейських у відрядженні, на навчанні, у відпустці або на лікарняному за встановленою формою (додаток 2).

Згідно із п. 5 розділу IV Положення про преміювання № 3121 списки на встановлення розмірів премій заступникам начальника ГУНП готуються управлінням кадрового забезпечення ГУНП (далі - УКЗ) та подаються на підпис начальника ГУНП або особі, яка тимчасово виконує його обов`язки.

Відповідно до п. 6 розділу IV Положення про преміювання № 3121 списки на встановлення розмірів премій керівникам структурних підрозділів апарату ГУНП та підпорядкованих ГУНП підрозділів, а також керівникам відділів поліції готуються управлінням кадрового забезпечення ГУНП і подаються на підпис начальнику ГУНП або особі, яка тимчасово виконує його обов`язки.

Згідно із п. 7 розділу IV Положення про преміювання № 3121 списки на преміювання керівників відділень поліції, підпорядкованих відділам поліції ГУНП, підписуються керівником відповідного відділу поліції та подаються на підпис начальнику ГУНП, або особі, яка тимчасово виконує його обов`язки.

Відповідно до п. 8 розділу IV Положення про преміювання № 3121 списки на преміювання поліцейських підрозділів апарату ГУНП та підпорядкованих ГУНП підрозділів підписуються керівником відповідного підрозділу поліції, погоджуються заступником начальника ГУНП відповідно до функціональних повноважень.

Згідно із п. 9 розділу IV Положення про преміювання № 3121 списки на преміювання поліцейських відділів (відділень) поліції ГУНП підписуються керівником відділу (відділення) поліції.

Відповідно до п. 10 розділу IV Положення про преміювання № 3121 підписані та погоджені списки до 18 числа надаються до УКЗ ГУНП для підготовки проекту наказу про преміювання поліцейських, одночасно до УФЗБО ГУНП надаються копії списків на преміювання.

Згідно із п. 11 розділу IV Положення про преміювання № 3121 наказ начальника ГУНП або особи, яка тимчасово виконує його обов`язки про преміювання поліцейських видається до 25-го числа, кожного місяця.

Пунктом 13 розділу IV Положення про преміювання № 3121 встановлена відповідальність за достовірність інформації у списках, що подаються на преміювання, - за керівниками структурних підрозділів апарату та підпорядкованих підрозділів ГУНП, відділів (відділень) поліції.

З аналізу положень Постанови Кабінету Міністрів України № 988 від 11.11.2015р., наказу МВС України № 260 від 06.04.2016р. вбачається, що виключно керівникам органів, закладів та установ Національної поліції надано право здійснювати преміювання поліцейських. Керівником органу поліції, згідно із Положенням про преміювання № 3121, у даному випадку, є начальник ГУНП або особі, яка тимчасово виконує його обов`язки.

Водночас, ОСОБА_1 є тимчасово виконуючим обов`язків начальника управління боротьби зі злочинами, пов`язаними з торгівлею людьми ГУНП в Дніпропетровській області, а не керівником органу ГУНП у Дніпропетровській області, а отже не є особою, уповноваженою на підписання наказів на преміювання осіб керівного складу.

Згідно з п.п. 4, 6 Положенням про преміювання № 3121 до повноважень начальника управління (як керівника структурного підрозділу ГУНП) відноситься підготовка списків щодо встановлення розміру місячної премії за поточний місяць поліцейських. А списки про призначення премії начальнику управління (як керівникові структурного підрозділу ГУНП) готуються управлінням кадрового забезпечення ГУНП і підписуються начальником ГУНП.

Отже, до повноважень ОСОБА_1 як т.в.о. начальника УБЗПТЛ ГУНП в Дніпропетровській області не віднесена можливість преміювати працівників управління, у т.ч. себе особисто, оскільки це виключні повноваження начальника ГУНП в Дніпропетровській області, саме який підписує наказ про затвердження розміру премій.

Список працівників ГУНП в Дніпропетровській області на преміювання за листопад 2019 року підписаний ОСОБА_1 , що підготований підрозділом фінансування, бухгалтерського обліку та звітності, не є документом, який надає право на премію та не підставою для нарахування і виплатити премії.

Як видно зі змісту Положення про преміювання № 3121, начальник ГУНП в Дніпропетровській області має дискреційні повноваження щодо виплати преміювання підлеглим працівникам. Таким чином ОСОБА_1 не має повноважень щодо преміювання працівників.

Крім того, список осіб (додаток № 283 до наказу 376 о/с) не був підставою для виплати ОСОБА_1 премії. Листом Управління фінансового забезпечення та бухгалтерського обліку ГУНП в Дніпропетровській області від 10.03.2020р. № 21/232 повідомлено, що підставою для виплати ОСОБА_1 премії був додаток № 2 до наказу № 376 о/с.

У свою чергу, список на преміювання, ОСОБА_1 як т.в.о. начальника управління був підготовлений відповідно до п. 6 розділу IV Положення про преміювання № 3121 управлінням кадрового забезпечення ГУНП і поданий на підпис начальнику ГУНП або особі, яка тимчасово виконує його обов`язки.

У даному випадку наказ від 25.11.2019р. № 376 о/с про преміювання ОСОБА_1 як т.в.о. начальника управління за листопад 2019 року (згідно з додатком 2) підписаний т.в.о. начальника ГУНП в Дніпропетровській області Тарасом Волковим.

Окрім того, на запит суду Управлінням фінансового забезпечення та бухгалтерського обліку листом від 05.05.2020р. за № 218/525 щодо преміювання у листопаді 2019 року т.в.о. начальника УБЗПТЛ ГУНП в Дніпропетровській області Таначева С.Є., повідомлено, що розмір фактично нарахованої у листопаді 2019 року премії т.в.о. начальника УБЗПТЛ ГУНП в Дніпропетровській області Таначева С.Є. відповідно до додатку № 2 до наказу ГУНП в Дніпропетровській області від 25.11.2019р. №376 о/с склав 121,135% (10 453,95 грн).

Наказом ГУНП в Дніпропетровській області від 13.02.2020р. №47 о/с внесено зміни до наказу ГУНП в Дніпропетровській області №376 о/с від 25.11.2019р., а саме внесені зміни до додатку № 283 в частині преміювання заступника начальника УБЗПТЛ ГУНП в Дніпропетровській області підполковника поліції Таначева Сергія ОСОБА_7 , виключивши пункт 23 зі списку поліцейських УБЗПТЛ ГУНП в Дніпропетровській області на встановлення розміру премії за результатами служби в листопаді 2019 року.

Додаток № 283 до наказу ГУНП в Дніпропетровській області №376 о/с від 25.11.2019р. не був підставою для нарахування премії ОСОБА_1 у листопаді 2019 року. Підставою для нарахування премії т.в.о. начальника УБЗПТЛ ГУНП в Дніпропетровській області підполковнику поліції Таначеву Сергію Євгеновичу у листопаді 2019 року був додаток № 2 до наказу ГУНП в Дніпропетровській області №376 о/с від 25.11.2019 року. Надано копію цього додатку, який підписаний начальником ГУНП в Дніпропетровській області В.Огурченком.

Згідно із представленою ОСОБА_1 довідкою про доходи № 189, ним заробітна плата у жовтні 2019 року і у листопаді 2019 року отримана в однаковому розмірі по 19 971,04 грн.

Отже, як видно з указаної відповіді та інших матеріалів справи, підписаний ОСОБА_1 додаток № 283 до наказу №376 о/с від 25.11.2019р. не був і не міг бути і не став підставою для отримання ним премії у листопаді 2019 року.

В судовому засіданні ОСОБА_1 пояснив, що цей додаток він не готував, він був підготовлений управлінням економіки, він підписав його «автоматично», оскільки на той час тимчасово виконував обов`язки начальника управління, який до цього часу завжди підписував аналогічні списки.

Окрім вищенаведеного, суд враховує, що при складанні протоколу про адміністративні правопорушення за відсутності будь-яких доказів встановлено дату його вчинення, згідно з якими дії, пов`язані із підписанням погодженням списку на преміювання і неповідомлення про наявність реального конфлікту інтересів вчинялися ОСОБА_1 25.11.2019р.

Згідно зі п.п. 10, розділу IV Положення про преміювання № 3121 підписані та погоджені списки до 18-го числа надаються до УКЗ ГУНП для підготовки проекту наказу про преміювання, а наказ начальника ГУНП видається до 25-го числа, кожного місяця.

Наказ про преміювання керівного складу структурних підрозділів ГУНП в Дніпропетровській області за листопад 2019 року був підписаний того ж дня 25.11.2019р. Проте списки на преміювання подавалися до вказаного часу (до 18-го числа) і ОСОБА_1 не могли бути вчинені дії, пов`язані із підписанням погодження списків на преміювання за листопад 2019 року одним днем із підписанням наказу.

Самі списки про преміювання та будь-які інші докази не містять підтвердження щодо дати або періоду їх подання.

Таким чином фактичні обставини, які становлять обов`язкову ознаку адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 172-7 КУпАП, зазначені у протоколі про адміністративні правопорушення, згідно з якими ОСОБА_1 здійснював підписання погодження списків саме 25.11.2019р. як особа зацікавлена в отриманні премії, не доведені належними достатніми та допустимими доказами.

У матеріалах справи відсутні докази того, щоб ОСОБА_1 визначав собі розмір премії, будь-яким чином впливав на це, сприяв цьому або вчиняв подібні дії. При цьому ознайомлення із списками на преміювання, як внутрішнім документом, після затвердження їх начальником ГУНП в Дніпропетровській області, що будь-яким чином не впливає вже на прийняте рішення, не утворює жодного реального або потенційного конфлікту інтересів.

З огляду на викладене, оскільки під час судового розгляду не доведено фактів та обов`язку вчинення ОСОБА_1 дій, пов`язаних із преміювання керівного складу структурних підрозділів апарату ГУНП в Дніпропетровській області за листопад 2019 року, у якому визначалася його премія, вчинення інших дій, пов`язаних із визначенням собі премії, підстави стверджувати про виникнення реального конфлікту інтересів у службовій діяльності ОСОБА_1 та неповідомлення ним про його виникнення безпосереднього керівника, відсутні.

Не доведення сукупності вказаних обставин виключає в діях ОСОБА_1 склад адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.172-7 КУпАП за протоколом про адміністративне правопорушення.

Відповідно до ч. 1 ст. 9 КУпАП, адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Відповідно до роз`яснень, даних в п. 3 постанови Пленуму Верховного Суду України № 13 від 25.05.1998р. «Про практику розгляду судами справ про корупційні діяння та інші правопорушення, пов`язані з корупцією» (із змінами внесеними постановою Пленуму ВСУ № 5 від 03.03.2000р.) у справах даної категорії суди повинні забезпечувати своєчасне, всебічне, повне й об`єктивне дослідження всіх обставин, передбачених статтями 247 і 280 КУпАП. При цьому особливу увагу необхідно звертати на з`ясування в кожній справі таких питань:

чи мало місце правопорушення, за яке особа притягається до відповідальності;

чи містить діяння склад корупційного правопорушення, передбаченого законом;

чи особа є винною в його вчиненні;

чи належить вона до суб`єктів даного правопорушення;

чи не містить правопорушення ознак злочину;

чи не закінчилися на момент розгляду справи строки, передбачені ст. 38 КУпАП;

чи немає інших обставин, що виключають провадження в справі.

Вищий спеціалізований суд України з розгляду цивільних і кримінальних справ у листі від 22.05.2017р. № 223-943/0/4-17 «Щодо притягнення до адміністративної відповідальності за окремі правопорушення, пов`язані з корупцією» роз`яснив, що вирішуючи справи цієї категорії, суди повинні керуватися Конституцією України, Конвенцією ООН проти корупції (Нью-Йорк, 31 жовтня 2003 року), Кримінальною конвенцією Ради Європи про боротьбу з корупцією (Страсбург, 27 січня 1999 року), додатковим протоколом до Кримінальної конвенції Ради Європи про боротьбу з корупцією (Страсбург, 15 травня 2003 року), Законом України від 14 жовтня 2014 року № 1700-VII «Про запобігання корупції» (далі Закон), Кодексом України про адміністративні правопорушення, іншими нормативно-правовими актами України, а також практикою Європейського суду з прав людини (далі ЄСПЛ).

Рішенням ЄСПЛ від 14.10.2010р. у справі «Щокін проти України» визначено концепцію якості закону, зокрема з вимогою, щоб він був доступним для заінтересованих осіб, чітким та передбачуваним у своєму застосуванні. Відсутність у національному законодавстві необхідної чіткості і точності порушує вимогу «якості закону». В разі коли національне законодавство припустило неоднозначне або множинне тлумачення прав та обов`язків осіб, національні органи зобов`язані застосувати найбільш сприятливий для осіб підхід. Тобто вирішення колізій у законодавстві завжди тлумачиться на користь особи.

Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 28 Закону України «Про запобігання корупції», особи, зазначені у п. п. 1, 2 ч. 1 ст. 3 цього Закону зобов`язані не вчиняти дій та не приймати рішень в умовах реального конфлікту інтересів.

Крім цього за змістом ч. 2 ст. 35 Закону України «Про запобігання корупції», у разі виникнення реального чи потенційного конфлікту інтересів у особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, прирівняної до неї особи, яка входить до складу колегіального органу (комітету, комісії, колегії тощо), вона не має права брати участь у прийнятті рішення цим органом.

Згідно дефініції, наведеної у ч. 1 ст. 1 Закону України «Про запобігання корупції» від 14.10.2014 № 1700-VII:

- реальним конфліктом інтересів є суперечність між приватним інтересом особи та її службовими чи представницькими повноваженнями, що впливає на об`єктивність або неупередженість прийняття рішень, або на вчинення чи невчинення дій під час виконання зазначених повноважень;

- приватним інтересом є будь-який майновий чи немайновий інтерес особи, у тому числі зумовлений особистими, сімейними, дружніми чи іншими позаслужбовими стосунками з фізичними чи юридичними особами, у тому числі ті, що виникають у зв`язку з членством або діяльністю в громадських, політичних, релігійних чи інших організаціях.

Частиною 1 ст. 172-7 КУпАП передбачена адміністративна відповідальність за неповідомлення особою у встановлених законом випадках та порядку про наявність у неї реального конфлікту інтересів, а частиною 2 цієї статті передбачена відповідальність за вчинення дій чи прийняття рішень в умовах реального конфлікту інтересів.

При цьому, визначення поняття «реальний конфлікт інтересів» у примітці до ст. 172-7 КУпАП є ідентичним визначенню, наведеному у ч. 1 ст. 1 Закону України «Про запобігання корупції» від 14.10.2014 № 1700-VII.

Аналіз термінів «потенційний інтерес» та «реальний інтерес», які містяться у ч. 1 ст. 1 Закону України «Про запобігання корупції», з урахуванням висновку науково-правової експертизи Ради науково-правових експертиз при Інституті держави і права ім. В.М. Корецького НАН України від 29.04.2016р. № 126/50-е, виконаного на замовлення адвоката Ульянова Р., щодо законодавства про боротьбу з корупцією дає можливість констатувати, що потенційний конфлікт інтересів відрізняється від реального тим, що при потенційному конфлікті встановлюється лише наявність, існування приватного інтересу особи, що може вплинути на об`єктивність чи неупередженість прийняття нею рішень, тоді як при реальному конфлікті інтересів існуюча суперечність між наявним приватним інтересом особи та її службовими чи представницькими повноваженнями безпосередньо впливає (вплинула) на об`єктивність або неупередженість прийняття рішень, або на вчинення чи невчинення дій під час виконання вказаних повноважень. Крім того, це також визначає ступінь впливу цієї суперечності на прийняття рішення чи вчинення дії, який повинен мати об`єктивний вираз, а також часовий взаємозв`язок між прийняттям рішення та наявністю певних ознак, що мають місце при цьому.

У вищевказаному листі ВССУ роз`яснено, що для встановлення факту реального конфлікту інтересів недостатньо констатувати існування приватного інтересу, який потенційно може вплинути на об`єктивність або неупередженість прийняття рішень, а слід безпосередньо встановити, що, по-перше, приватний інтерес наявний, по-друге, він суперечить службовим чи представницьким повноваженням, а по-третє, така суперечність не може вплинути, а реально впливає на об`єктивність чи неупередженість прийняття рішень чи вчинення дій.

У зв`язку з викладеним, суд приходить до висновку, що в діях ОСОБА_1 відсутній склад адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 172-7 КУпАП, оскільки в його діях був формально наявний приватний інтерес при вирішенні питань, пов`язаних з його преміюванням (у вигляді підготовки списку на преміювання), а також були наявні тимчасові повноваження при вирішенні цього питання, однак у будь-якому разі його повноваження обмежені рішеннями вищестоящого керівництва та спрямовані на їх безумовне виконання.

Відповідно до ч.2 ст.251 КУпАП обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення.

Із врахуванням положень і тлумачень ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод суд не має права самостійно відшукувати докази винуватості особи у вчиненні правопорушення, оскільки таким чином, неминуче перебиратиме на себе функції обвинувача, позбавляючись статусу незалежного органу правосуддя.

Таким чином судом досліджено усі докази, які були направлені до суду разом із матеріалами справи, а також долучені учасниками під час судового розгляду. При цьому, зважаючи на раніше викладені правові положення, суд вважає неможливим збирати докази у справі на користь будь-якої із сторін з власної ініціативи, а тому розглядає справу на підставі наданих доказів.

Відповідно до ст. 62 Конституції України ніхто не зобов`язаний доводити свою невинуватість у вчиненні злочину. Обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Стандарт доведення вини поза розумним сумнівом означає, що сукупність обставин справи, встановлена під час судового розгляду, виключає будь-яке інше розумне пояснення події, яка є предметом судового розгляду, крім того, що правопорушення було вчинено і особа, яка притягається до адміністративної відповідальності, є винною у вчиненні адміністративного правопорушення.

Поза розумним сумнівом має бути доведений кожний з елементів, які є важливими для правової кваліфікації діяння: як тих, що утворюють об`єктивну сторону діяння, так і тих, що визначають його суб`єктивну сторону.

Це питання має бути вирішено на підставі безстороннього та неупередженого аналізу допустимих доказів, які свідчать за чи проти тієї або іншої версії подій.

Обов`язок всебічного і неупередженого дослідження судом усіх обставин справи у цьому контексті означає, що для того, щоб визнати винуватість доведеною поза розумним сумнівом, версія, викладена у протоколі про адміністративне правопорушення, має пояснювати всі встановлені судом обставини, що мають відношення до події, яка є предметом судового розгляду.

Суд не може залишити без уваги ту частину доказів та встановлених на їх підставі обставин лише з тієї причини, що вони суперечать версії, викладеній у протоколі про адміністративне правопорушення. Наявність таких обставин, які свідчать про можливість іншої версії події, аніж викладена у протоколі про адміністративне правопорушення, є підставою для розумного сумніву в доведеності вини особи.

Для дотримання стандарту доведення поза розумним сумнівом будь-який обґрунтований сумнів у тій версії події, яку вказано у протоколі про адміністративне правопорушення, він має бути спростований фактами, встановленими на підставі допустимих доказів, і єдина версія, якою розумна і безстороння людина може пояснити всю сукупність фактів, установлених у суді, - є та версія подій, яка дає підстави для визнання особи винною згідно з протоколом про адміністративне правопорушення.

З досліджених судом доказів видно, що ОСОБА_1 не визначав собі розмір премії, будь-яким чином впливав на це. Сам по собі список на преміювання, як внутрішній документ, не утворює реального або потенційного конфлікту інтересів. При складанні адміністративного протоколу відносно ОСОБА_1 поза увагою посадової особи ДВБ залишився сам наказ т.в.о. начальника ГУНП в Дніпропетровській області, який не був предметом дослідження піж час підготовки обвинувачення ОСОБА_1 , а був лише наданий після направлення протоколу судом на доопрацювання. Проте саме з цього наказу встановлено, що наказ від 25.11.2019р. № 376 о/с про преміювання ОСОБА_1 як т.в.о. начальника управління за листопад 2019 року (згідно з додатком 2) підписаний т.в.о. начальника ГУНП в Дніпропетровській області Тарасом Волковим, а не самими ОСОБА_1 (скільки це не входить до його повноважень). Формулюючи склад правопорушення, поза увагою посадової особи ДВБ залишилося й те, що підставою для нарахування виплати ОСОБА_1 премії був додаток № 2 до наказу № 376 о/с, а не додаток № 283 до наказу 376о/с, що долучений до протоколу про адміністративне правопорушення. Список на преміювання, ОСОБА_1 як т.в.о. начальника управління був підготовлений відповідно до п. 6 розділу IV Положення про преміювання № 3121 - згідно з додатком 2, а не з означеним додатком № 283. До того ж ці додатки відрізняються. У додатку № 2 ОСОБА_1 указаний у графі № 4 - як підполковник поліції Таначев С.Є., а у додатку № 283 у графі 23 як заступник начальника управління Таначов С. ОСОБА_8 .

За таких обставин, у зв`язку з відсутністю в діях ОСОБА_1 події і складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 172-7 КУпАП, провадження в справі підлягає закриттю на підставі п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 247, 283, 284 КУпАП, суд

ПОСТАНОВИВ:

Справу про адміністративне правопорушення стосовно ОСОБА_1 за ч. 1 ст. 172-7 КУпАП України, на підставі п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП провадженням - закрити, у зв`язку з відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.

Постанову може бути оскаржено до Дніпровського апеляційного суду через Жовтневий районний суд м. Дніпропетровська протягом десяти днів з дня винесення постанови.

Суддя Наумова О.С.