ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

25.05.2020 року смт. Мангуш

Суддя Першотравневого районного суду Донецької області Чудопалова С.В., розглянувши матеріали, які надійшли з Мангушського ВП Центрального ВП ГУНП в Донецькій області, про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця смт. Ялта, громадянина України, пенсіонера, який зареєстрований та проживає за адресою: АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ,

за вчинення правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 191 Кодексу України про адміністративні правопорушення, -

ВСТАНОВИВ:

02.03.2019 до Першотравневого районного суду Донецької області надійшов протокол про адміністративне правопорушення від 26.02.2019, серії АПР18 № 425896, згідно якого 26.02.2020 о 14-50 годині громадянин ОСОБА_1 порушив умови зберігання мисливської гладкоствольної рушниці ИЖ-26, 2 ов, 12 к-р, № НОМЕР_2 та під час перевірки умов зберігання рушниця знаходилась не в сейфі, а на столі одній з кімнат домоволодіння, у розібраному вигляді, чим вчинив правопорушення, передбачене ч. 1 ст. 191 КУпАП.

ОСОБА_1 в судовому засіданні свою вину у вчиненні правопорушення не визнав та зазначив, що у зв`язку з тим, що сейф для зберігання рушниці знаходиться у гаражі, де підвищена вологість, рушниця почала піддаватися корозії, у зв`язку з чим він дістав її із сейфа, розібрав, виклав деталі на столі та проводив їх обробку та чистку, в цей час із перевіркою до нього додому прийшли працівники дозвільної системи та склали вказаний протокол. Зазначив, що загалі рушниця зберігається виключно в сейфі, але перебіг обставин так склався, що в момент її чищення прийшли із перевіркою. Просив суд закрити провадження у справі, оскільки у його діях відсутній склад адміністративного правопорушення.

Так, згідно положень ст. 7 КУпАП, ніхто не може бути підданий заходу впливу в звязку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності. Застосування уповноваженими на те органами і посадовими особами заходів адміністративного впливу провадиться в межах їх компетенції, у точній відповідності з законом.

Відповідно до вимог ст. 245 КУпАП, завданням провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і обєктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом.

Положеннями ст. 280 КУпАП регламентовано, що суд при розгляді справи про адміністративне правопорушення, крім іншого, зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, а також зясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до вимог статей 251, 252 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, свідків, а також іншими документами.

Дослідивши матеріали справи, приходжу до наступних висновків.

Так, з протоколу про адміністративне правопорушення АПР18 № 425896 від 26.02.2020, згідно якого 26.02.2020 о 14-50 годині громадянин ОСОБА_1 порушив умови зберігання мисливської гладкоствольної рушниці ИЖ-26, 2 ов, 12 к-р, № НОМЕР_2 та під час перевірки умов зберігання рушниця знаходилась не в сейфі, а на столі одній з кімнат домоволодіння, у розібраному вигляді, чим вчинив правопорушення, передбачене ч. 1 ст. 191 КУпАП.

Отже, враховуючи викладене, зважаючи на те, що виявлене під час перевірки працівниками дозвільної системи Мангушського ВП умов зберігання мисливської гладкоствольної зброї ОСОБА_1 проводив саме чищення своєї рушниці, а не зберігав її у розібраному вигляді на столі у кімнаті свого домоволодіння, то вважаю, що у діях останнього відсутній склад адміністративного правоопрушення, передбаченого ч. 1 ст. 192 КУпАП.

Згідно пункту 4 Рішення Конституційного Суду України від 22 грудня 2010 року №23-рп/2010 конституційний принцип правової держави передбачає встановлення правопорядку, який повинен гарантувати кожному утвердження і забезпечення прав і свобод людини (статті 1, 3, частина друга статті 19 Основного Закону України). Конституція України визначає основні права і свободи людини і громадянина та гарантії їх дотримання і захисту, зокрема: ... юридична відповідальність особи має індивідуальний характер (частина друга статті 61); обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях; усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь (частина третя статті 62); конституційні права і свободи людини і громадянина не можуть бути обмежені, крім випадків, передбачених Конституцією України (частина перша статті 64). У відповідності до п. 4.1 вказаного Рішення, Конституційний Суд України на підставі наведеного дійшов висновку, що адміністративна відповідальність в Україні та процедура притягнення до адміністративної відповідальності ґрунтуються на конституційних принципах та правових презумпціях, які зумовлені визнанням і дією принципу верховенства права в Україні.

Практика Європейського суду з прав людини свідчить про те, що деталі обвинувачення мають дуже суттєве значення, а його неконкретність розглядається ЄСПЛ як порушення права на захист (Справа «Маттоціа проти Італії» від 25 липня 2000 року).

Наявність сумнівів не узгоджується із стандартом доказування «поза розумним сумнівом» (рішення від 18 січня 1978 року у справі «Ірландія проти Сполученого Королівства» (Irelandv/the United Kingdom), п. 161, Series A заява № 25), який застосовується при оцінці доказів, а такі докази можуть «випливати зі співіснування достатньо переконливих, чітких і узгоджених між собою висновків чи схожих неспростовних презумпцій факту».

Доведення «поза розумним сумнівом» відображає максимальний стандарт, що має відношення до питань, що вирішуються, при визначенні кримінальної відповідальності. Ніхто не повинен позбавлятися волі або піддаватися іншому покаранню за рішенням суду, якщо вина такої особи не доведена «поза розумним сумнівом (Sevtap Veznedaroglu v. Turkey (Севтап Везнедароглу проти Турції).

Відповідно до принципу «поза розумним сумнівом», зміст якого сформульований у п.43 рішення ЄСПЛ у справі «Кобець проти України» від 14 лютого 2008 року, доказування, зокрема, має випливати із сукупності ознак чи неспростовних презумпцій, достатньо вагомих, чітких та узгоджених між собою, а за відсутності таких ознак не можна констатувати, що винуватість обвинуваченого доведено поза розумним сумнівом.

Статтею 62 Конституції України встановлено, що особа вважається невинуватою у вчиненні злочину і не може бути піддана кримінальному покаранню, доки її вину не буде доведено в законному порядку і встановлено обвинувальним вироком суду.

Обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Враховуючи викладене, суд приходить до висновку про те, що наявні в матеріалах справи докази не доводять вину ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.191 КУпАП, а тому провадження у справі про адміністративне правопорушення відносно останнього за ч. 1 ст. 191 КпАП України підлягає закриттю.

Згідно з п. 1 ч. 1 ст. 247 КпАП України провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочате, а розпочате підлягає закриттю, у зв`язку відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.

Керуючись ст.ст. 191, 247, 283, 284 Кодексу Україн про адміністративні правопорушення, суддя -

ПОСТАНОВИВ :

Провадження у справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ,за ч. 1 ст. 191 Кодексу України про адміністративні правопорушення закрити на підставі п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП у зв`язку з відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена до Донецького апеляційного суду через Першотравневий районний суд Донецької області протягом десяти днів з дня її винесення.

Суддя С.В. Чудопалова