Справа № 462/2441/20
ПОСТАНОВА

21 травня 2020 року м.Львів

суддя Залізничного районного суду м. Львова Іванюк І.Д., розглянувши матеріали справи, які надійшли від Залізничного ВП ГУ НП у Львівській області про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , працюючої в СЗШ №90, проживаючого за адресою: АДРЕСА_1

за ст. 173-1 КУпАП,

в с т а н о в и в:

Згідно з протоколом серії АПР18 №708703 від 27.04.2020 року ОСОБА_1 в місяці березні 2020 року, перебуваючи за адресою: АДРЕСА_1 , скопіювала та виставила пост в соціальній мережі «Фейсбук» про розтрату грошових коштів щодо пандемії Covid - 19, чим поширила неправдиві чутки та таким чином вчинила адміністративне правопорушення, передбачене ст. 173-1 Кодексу України про адміністративні правопорушення.

У судовому засіданні ОСОБА_1 вину не визнала, пояснила, що в мережі інтернет на офіційній сторінці інтернет медіа ресурсу був розміщений пост про те, що з України за два місяці було вивезено товарів для протидії коронавірусу на 15,2 млн доларів, дана інформація в ефірі телеканалу ZIK була підтверджена заступником міністра внутрішніх справ ОСОБА_2 . Вона не поширювала неправдивих чуток, а поширила вказану статтю без будь-якого умислу та наміру поширити паніку чи порушити громадський порядок.

Вивчивши матеріали справи, вважаю, що протокол про адміністративне правопорушення не відповідає вимогам ст. 256 КУпАП з наступних підстав.

У відповідності до вимог ч. 2 ст. 7 КУпАП, провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюються на основі суворого додержання законності.

Відповідно до ч. 1 ст. 256 КУпАП у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються: дата і місце його складення, посада, прізвище, ім`я, по батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності (у разі її виявлення); місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих, якщо вони є; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості, необхідні для вирішення справи. Якщо правопорушенням заподіяно матеріальну шкоду, про це також зазначається в протоколі. Особа, яка притягається до адміністративної відповідальності, має право подати пояснення і зауваження щодо змісту протоколу, які додаються до протоколу, а також викласти мотиви свого відмовлення від його підписання.

Стаття 173-1 КУпАП передбачає адміністративну відповідальність за поширювання неправдивих чуток, що можуть викликати паніку серед населення або порушення громадського порядку.

Об`єктивна сторона зазначеного адміністративного правопорушення полягає у поширюванні неправдивих чуток, що можуть викликати паніку серед населення або порушення громадського порядку. Неправдивими чутками слід вважати будь-яке повідомлення про будь-кого та будь-що, які суперечать (не відповідають) дійсності (правді, істині). Тобто склад цього правопорушення є формальним, а його істотною ознакою з об`єктивної сторони є можливе спонукання до паніки, тобто розгубленості або прояву страху громадян у випадку небезпеки. Суб`єктивна сторона правопорушення визначається ставленням до наслідків і характеризується наявністю вини у формі умислу та необережності.

Однак, із протоколу про адміністративне правопорушення серії АПР18 №708703 від 21.04.2020 року вбачається, що такий містить ряд неточностей та порушень. Зокрема, в протоколі вказано особу ОСОБА_1 , проте у всіх інших долучених до матеріалів документів вказано особу ОСОБА_3 ; не вказано відомостей, про свідків, а саме їх прізвища та адреси, хоча до матеріалів справи долучені пояснення ОСОБА_4 та ОСОБА_5 (написано нерозбірливо); не вказано точної дати вчинення адміністративного правопорушення, також у протоколі не викладена суть адміністративного правопорушення. Так, зі змісту даного протоколу про адміністративне правопорушення вбачається, що ОСОБА_1 ставиться у вину вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173-1 КУпАП, зокрема, поширення неправдивих чуток, а саме те, що вона скопіювала та виставила пост в соціальній мережі «Фейсбук» про розтрату грошових коштів щодо пандемії Covid - 19, проте не вказано у чому полягає неправдивість поширеної інформації та які саме наслідки, визначені диспозицією ст.173-1 КУпАП, вони спричинили або можуть спричинити (паніку серед населення чи порушення громадського порядку), а також у чому саме ці наслідки полягають.

Крім цього, в матеріалах справи відсутні належні та допустимі докази, що власником сторінки у соціальній мережі «Фейсбук» є саме ОСОБА_1 , оскільки долучена незавірена ксерокопія аналітичної довідки не може бути єдиним доказом, на підставі якого суд може встановити власника сторінки у соціальній мережі «Фейсбук»; відсутні пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності. Також, до матеріалів справи про адміністративне правопорушення не долучено повного тексту повідомлення, яке розмістила на своїй сторінці ОСОБА_1 , що не дає можливості оцінити таке повідомлення на предмет наявності у ньому неправдивих чуток.

Також суд звертає увагу, що до протоколу про адміністративне правопорушення долучено ряд ксерокопій документів, які не засвідчені відповідальною посадовою особою.

Згідно ст.278 КУпАП, якщо в протоколі та інших матеріалах є недоліки, які суперечать об`єктивному розгляду справи, то такі матеріали належать поверненню органу, який порушив адміністративне правопорушення.

Відповідно до вимог ст.245 КУпАП завданнями провадження у справах про адміністративне правопорушення є своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом.

Згідно ст.17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини», суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Суду як джерело права. Так, Європейський суд з прав людини у рішенні в справі «Малофєєва проти Росії» зазначив, що у випадку, коли викладена в протоколі фабула адміністративного правопорушення не відображає всіх істотних ознак складу правопорушення, суд не має права самостійно редагувати її, а так само не може відшукувати докази на користь обвинувачення, оскільки це становитиме порушення права на захист (особа не може належним чином підготуватися до захисту) та принцип рівності сторін процесу (оскільки особа має захищатися від обвинувачення, яке підтримується не стороною обвинувачення, а фактично судом). Крім того у рішенні «Маліга проти Франції» від 23.09.1998 ЄСПЛ підкреслив, що обов`язок адміністративного органу нести тягар доведення є складовою презумпції невинності і звільняє особу від обов`язку доводити свою непричетність до скоєння порушення.

Верховним Судом України визнано правильну практику тих суддів, які вмотивованими постановами повертають протоколи про адміністративні правопорушення, складені не уповноваженою на те посадовою особою або без додержання вимог ст. 256 КУпАП, відповідному правоохоронному органу для належного дооформлення (п.24 постанови Пленуму Верховного Суду України від 23.12.2005 року №14).

З огляду на викладене, вищезазначені порушення свідчать про неповноту складеного протоколу про адміністративне правопорушення, що унеможливлює повний, всебічний та об`єктивний розгляд справи і прийняття законного рішення, оскільки вказані недоліки обмежують права особи, яка притягується до адміністративної відповідальності та перешкоджають об`єктивному розгляду і встановленню істини у справі.

Таким чином, враховуючи вимоги ст. ст. 1,7,8 КУпАП, для встановлення істини по справі та з метою усунення протиріч /неточностей, які істотно впливають на прийняття рішення, суд приходить до переконання, що адміністративний матеріал необхідно повернути до Залізничного відділу поліції ГУ НП у Львівській області для належного дооформлення, зокрема для встановлення особи, що притягається до адміністративної відповідальності; зазначення відомостей про свідків; точної дати вчинення адміністративного правопорушення; викладення суті адміністративного правопорушення, вказавши при цьому у чому полягає неправдивість поширеної інформації та які саме наслідки, визначені диспозицією ст.173-1 КУпАП, вони спричинили або можуть спричинити (паніку серед населення чи порушення громадського порядку), а також у чому саме ці наслідки полягають; долучення належних та допустимих доказів - зокрема повного тексту повідомлення, викладено на сторінці ОСОБА_1 , доказів підтвердження власника сторінки у соціальній мережі «Фейсбук», долучення пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності та засвідчення відповідальною посадовою особою долучених ксерокопій документів.

З наведених міркувань та керуючись ст.ст.256,278 КУпАП

постановив:

матеріали адміністративної справи про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 про вчинення правопорушення, передбаченого ст. 173 -1 КУпАП, повернути до Залізничного відділу поліції ГУ НП у Львівській області для належного дооформлення.

Постанова остаточна та оскарженню не підлягає.

Суддя Іванюк І.Д.