Справа № 212/2849/20
П О С Т А Н О В А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
27 травня 2020 року м. Кривий Ріг
Суддя Жовтневого районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області Чайкін І.Б. розглянувши матеріали справи про адміністративне правопорушення за ст.44-3 Кодексу України про адміністративні правопорушення, що надійшла з Покровського ВП КВП ГУНП в Дніпропетровській області відносно:
ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянин України, не працює, зареєстрований та мешкає за адресою: АДРЕСА_1 ,-
В провадженні Жовтневого районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області перебуває адміністративна справа відносно ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 44-3 Кодексу України про адміністративні правопорушення.
Відповідно до протоколу про адміністративне правопорушення серії ГП № 311610 від 21 квітня 2020 року , ОСОБА_1 , 21 квітня 2020 року о 14 год. 10 хв. перебував на території лісопаркової зони по вул. Щепкіна біля буд. 1 в Покровському районі м. АДРЕСА_2 не маючи при собі документів, що посвідчують особу, чим порушив ч.2 п. 5 та п.2. п.п. 16 Постанови КМУ № 255 від 02 квітня 2020 року та постанови КМУ № 211 від 11.03.2020 року., своїми діями скоїв адміністративне правопорушення за ст.443 КУпАП.
За змістом статті 9 КУпАП, адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.
Постановою Кабінету Міністрів України від 11.03.2020 №211«Про запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2» із змінами, внесеними Постановою КМУ №255 від 02.04.2020 з 12 березня 2020 р. до 24 квітня 2020 р. ,із змінами внесеними Постановою КМУ № 291 від 22 квітня по 11 травня на всій території України установлено карантин.
Стаття 44-3 КУпАП передбачає адміністративну відповідальність за порушення правил щодо карантину людей, санітарно-гігієнічних, санітарно-протиепідемічних правил і норм, передбачених Законом України "Про захист населення від інфекційних хвороб", іншими актами законодавства, а також рішень органів місцевого самоврядування з питань боротьби з інфекційними хворобами.
Диспозиція ст.44-3 КУпАП має банкетний характер, а тому для з`ясування змісту порушення необхідним є звернення до відповідних нормативно правових актів, якими встановлено відповідні правила та норми, а також до рішень органів місцевого самоврядування з питань боротьби з інфекційними хворобами.
Постановою від 29 квітня 2020 року матеріали справи про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 за ст. 443 КпАП України повернуті до Полку патрульної поліції в місті Кривий Ріг управління патрульної поліції в Дніпропетровській області Департаменту патрульної поліції для належного оформлення. Зокрема зазначено:
(а) стаття 29 Закону України «Про захист населення від інфекційних хвороб» (даліЗакон) містить частини, однак у протоколі не зазначено, яку саме частину статті 29 Закону порушив ОСОБА_1 ;
(б) крім того, згідно протоколу про адміністративне правопорушення ОСОБА_1 інкримінується порушення одночасно за 2 порушення «п. 2 пп. 5 та п.2 п.п. 16 Постанови КМУ № 255 від 02.04.2020 та постанови 211 КМУ».; Разом з тим, постанова Кабінету Міністрів України (далі КМУ) № 255 від 2 квітня 2020 року не містить такого пункту і підпунктів, та даною постановою лише внесено зміни до постанови КМУ № 211 від 11 березня 2020 року (далі Постанова), якими назву і текст Постанови викладено в новій редакції;
(в) крім того в протоколі про адміністративне правопорушення особою, яка його склала, не зазначено конкретне порушення та саме наслідки, настання яких є обов`язковою умовою згідно диспозиції ст. 443 КУпАП;
(г) в протоколі про адміністративне правопорушення на доведеність вини ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 443 КУпАП інспектором не було зазначено свідків правопорушення, а також немає відповідного запису про їх відсутність.
На виконання постанови від 29 квітня 2020 року було надано додаткову інформацію за підписом поліцейського взводу 1 роти батальйону ПОЛКУ ПАТРУЛЬНОЇ ПОЛІЦІЇ В МІСТІ КРИВИЙ РІГ УПРАВЛІННЯ ПАТРУЛЬНОЇ ПОЛІЦІЇ В ДНІПРОПЕТРОВСЬКІЙ ОБЛАСТІ ДЕПАРТАМЕНТУ ПАТРУЛЬНОЇ ПОЛІЦІЇ Руденко М.В. в якій зазначено:
"Громадянин ОСОБА_2 порушив ч.1 ст. 29 Закону України «Про захист населення від інфекційних хвороб». Також просить вважати дійсною постанову КМУ № 211 від 11.03.2020 року. Свідків під час складання протоколу не було. На момент складання правопорушення громадянин ОСОБА_2 перебував безпосередньо на території (всередині) лісопаркової зони.
Натомість адміністративний протокол складено на особу ОСОБА_1 , з додаткової інформації наданої працівником поліції не можливо встановити чи дійсно вказана інформації стосується особи, відносно якої складено адміністративний протокол від 21.04.2020 року серії ГП № 311610.
Протокол щодо ОСОБА_1 містить суперечливі відомості щодо відсутності у нього документів, що посвідчують особу, при тому, що в самому протоколі зазначено номер, серію, дату видачі та ким виданий паспорт.
Оскільки до матеріалів справи не долучено копії документів, на підставі яких посвідчено особу, суд позбавлений можливості: встановити особу, як правильно зазначається ім`я фізичної особи та визначитись з її правосуб`єктністю.
Законодавство України про адміністративні правопорушення має каральну направленість, а тому, з урахуванням принципів і загальних засад Кодексу України про адміністративні правопорушення, практики Європейського Суду з прав людини, передбачається принцип презумпції невинуватості особи, поки її винуватість не буде доведена у встановленому законом порядку.
Суд не вправі самостійно змінювати на шкоду особі фабулу, викладену у протоколі про адміністративне правопорушення, яка, по суті, становить виклад обвинувачення у вчиненні певного правопорушення, винуватість у скоєнні якого певною особою має доводитися в суді.
Згідно ч. 1 та 2 ст. 7 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративне правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.
Згідно рішення Європейського суду з прав людини від 20.09.2016 року у справі «Карелін проти Росії», за умови наявності певної неточності чи суперечностей, суд не вправі брати на себе функції сторони обвинувачення, самостійно відшукуючи докази винуватості особи. Водночас суд констатує, що особою, якою було складено протокол, при формулюванні обставин правопорушення, яке, на думку цієї особи, вчинив ОСОБА_1 , належним чином не зазначено нормативно-правових актів, посилання на які при застосуванні ст. 443 КУпАП є обов`язковим.
Суддя не вправі самостійно вносити доповнення, зміни у протоколи про адміністративні правопорушення, оскільки це є недопустимим, порушить права на захист, рівність сторін процесу.
Не можливо змінити фабулу протоколу шляхом надання інспектором поліції "додаткової інформації", оскільки:
Відповідно до п.6 розд. ІІ Інструкції з оформлення адміністративних матеріалів в органах поліції, затвердженого наказом МВС від 06.11.2015 року № 1376 усі реквізити протоколу про адміністративне правопорушення заповнюються чорнилом чорного або синього кольору, розбірливим почерком, державною мовою.
Згідно п.7 розд. ІІ Інструкції з оформлення адміністративних матеріалів в органах поліції, затвердженого наказом МВС від 06.11.2015 року № 1376, не допускаються закреслення чи виправлення відомостей, що заносяться до протоколу про адміністративне правопорушення, а також унесення додаткових записів після того, як протокол про адміністративне правопорушення підписано особою, стосовно якої його складено.
Виправлення, які допущені під час внесення записів до протоколу, до його підписання особою, стосовно якої його складено, повинні бути чітко посадовою особою виправлені та належним чином застережені (проставлена печатка та підпис посадової особи).
Якщо ж такі виправлення заносяться в протокол після підписання його особою, відносно якої його складено, то відповідні виправлення з застереженням вносяться і в копію протоколу, який був виданий особі, відносно якої він складався.
За правилами ч. 1 ст. 7 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом.
Відповідно до ч. 1 ст. 247 КУпАП провадження у справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за відсутності події і складу адміністративного правопорушення.
Статтею 40-1 КУпАП визначено, що судовий збір стягується у разі винесення судом постанови про накладення адміністративного стягнення. Враховуючи, що провадження у даній справі слід закрити у зв`язку з відсутністю в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, відповідно, судовий збір стягненню не підлягає.
Керуючись п.1 ч.1 ст. 247, ст. 283, ч.1 п.3 ст. 284, ст. 289 КУпАП, суд,-
П О С Т А Н О В И В:
Закрити провадження у справі про адміністративне правопорушення за ст. 44-3 КУпАП відносно ОСОБА_1 , у зв`язку з відсутністю події і складу вказаного адміністративного правопорушення.
Постанова може оскаржена шляхом подання апеляційної скарги до Дніпровського апеляційного суду протягом 10 днів з дня її винесення.

Суддя: І. Б. Чайкін