Справа №538/1504/20
Провадження №3/549/117/20
ПОСТАНОВА

Іменем України

23 вересня 2020 року смт.Чорнухи

Суддя Чорнухинського районного суду Полтавської області Крєпкий С.І. розглянувши справу про адміністративне правопорушення, яка надійшла від Лохвицького відділу поліції Головного управління Національної поліції в Полтавській області про притягнення до адміністративної відповідальності:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , проживаючого АДРЕСА_1 , не працює,

за ст.173, ч.1 ст.173-2 КУпАП,

установив:

До Чорнухинського районного суду надійшло дві справи про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 за ст.173, ч.1 ст.173-2 КУпАП, які об`єднані в одне провадження і розглянуті в одному судовому засіданні.

ОСОБА_1 , 07.08.2020, близько 14 год, за місцем свого проживання у АДРЕСА_1 , перебуваючи в стані алкогольного спяніння, вчинив стосовно матері ОСОБА_2 домашнє насильство, а саме умисні дії психологічного характеру, що полягали у висловлюванні в її адресу нецензурної лайки та погрози фізичної розправи, внаслідок чого була завдана шкода її психічному здоров`ю.

Сам ОСОБА_1 вину свою визнав повністю, пояснив, що кодується від алкогольної залежності. Проте протягом останнього часу зловживав алкогольними напоями, внаслідок чого вчинив сварку з матер`ю. У вчиненому кається, примирився з потерпілою.

Оскільки ці обставини підтверджуються поясненнями потерпілої ОСОБА_2 про обставини вчинення домашнього насильства відносно неї її сина ОСОБА_1 (а.с.3), письмовими поясненнями самого ОСОБА_1 , який цих обставин не заперечував (а.с.4), є підстави для висновку про доведеність вини ОСОБА_1 у вчиненні наведеного правопорушення.

Відповідно до ст.22 КУпАП України при малозначності вчиненого адміністративного правопорушення орган (посадова особа), уповноважений вирішувати справу, може звільнити порушника від адміністративної відповідальності і обмежитись усним зауваженням.

Враховуючи наведене в сукупності, дані про особу ОСОБА_1 , який щиро розкаявся у скоєному, вперше притягується до адміністративної відповідальності, примирився з потерпілою, що підтвердила безпосередньо ОСОБА_2 , вважаю за можливе звільнити його від адміністративної відповідальності за вчинене адміністративне правопорушення, передбачене ч.1 ст.173-2 КУпАП, за малозначністю вчиненого, обмежившись усним зауваженням, а провадження у справі закрити.

ІІ. Як вбачається з протоколу про адміністративне правопорушення від 10.08.2020 серія ГР №248599, ОСОБА_1 , 10.08.2020, близько 18 години, по вул.Матросова, поблизу магазину Маркет Опт, перебуваючи в стані алкогольного сп`яніння виражався нецензурною лайкою, чим вчинив адміністративне правопорушення, передбачене ст.173 КУпАП.

ОСОБА_1 пояснив, що в той день у нього був приступ епілепсії. Він пам`ятає, що просив дати йому води та відвезти його додому. Більше нічого не пам`ятає.

Відповідно до вимог ст.ст.245,251,252,280 КУпАП при розгляді справи про адміністративне правопорушення суд зобов`язаний повно, всебічно та об`єктивно з`ясувати всі обставини справи, дослідити в судовому засіданні наявні у справі докази, дати їм належну правову оцінку і, в залежності від встановленого, прийняти мотивоване законне рішення.

За змістом ст.ст.279, 280 КУпАП, справа про адміністративне правопорушення має суддею розглядатись у межах тих обставин, які зазначені у протоколі про таке порушення з дослідженням доказів у справі.

Відповідно до положень ст.10 КУпАП адміністративне правопорушення визнається вчиненим умисно, коли особа, яка його вчинила, усвідомлювала протиправний характер своєї дії чи бездіяльності, передбачала її шкідливі наслідки і бажала їх або свідомо допускала настання цих наслідків.

Положеннями ч.1 ст.256 КУпАП України встановлено, що протокол про адміністративне правопорушення є процесуальним документом, який засвідчує факт неправомірних дій, складається за встановленою формою і повинен містити дані про місце, час вчинення, суть правопорушення, нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення.

Такі ж вимоги містяться у п. 9 Інструкції з оформлення матеріалів про адміністративні правопорушення в органах поліції, затверджених Наказом МВСУ № 1376 від 06.11.2015 року, відповідно до яких вимагається викладення у протоколі суті адміністративного правопорушення, яка повинна точно відповідати ознакам складу адміністративного правопорушення, зазначеним у статті КУпАП, за якою складений протокол.

Отже, питання наявності чи відсутності складу адміністративного правопорушення, за ознаками якого складений протокол про адміністративне правопорушення, у діях конкретної особи суд вирішує в межах протоколу, складеного відносно цієї особи, перевіряючи відповідність обставин, викладених у протоколі, фактичним обставинам провадження.

Викладене свідчить про те, що протокол про адміністративне правопорушення є не тільки джерелом доказів, але й актом обвинувачення особи у вчиненні адміністративного правопорушення, що узгоджується із практикою та позицією ЄСПЛ.

Відповідно до вимог ст.251 КУпАП, Доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі або в режимі фотозйомки (відеозапису), які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху та паркування транспортних засобів, актом огляду та тимчасового затримання транспортного засобу, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу.

Здійснюючи функцію судового вирішення справ про адміністративні правопорушення на підставі норм закону, діючи при цьому на засадах додержання законності і принципу презумпції невинуватості, зберігаючи об`єктивність та неупередженість, суд при розгляді справ перевіряє представлені докази й оцінює їх за своїм внутрішнім переконанням, керуючись законом, але не вправі перекладати на себе функцію доказування винності особи та формулювання обвинувачення у вчиненні правопорушення, яке неправильно було сформульоване органом чи посадовою особою, уповноваженими складати протоколи про адміністративні правопорушення.

Суд не має права за підсумками розгляду справи вказувати на кваліфікуючі ознаки правопорушення, які не зазначались у протоколі про адміністративне правопорушення, так як у цьому випадку він виходить за межі своєї компетенції, якою згідно з вимогами ст. ст.213,221 КУпАП, є лише розгляд справи.

Таким чином, відповідно до ст.ст.279, 280 КУпАП, розгляд справи здійснюється лише щодо особи, відносно якої складений протокол та в межах цього протоколу про адміністративне правопорушення.

За диспозицією ст.173 КУпАП з об`єктивної сторони протиправне діяння полягає у нецензурній лайці в громадських місцях, образливому чіплянні до громадян та інших подібних діях, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Об`єктом правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП, є суспільні відносини саме у сфері громадського порядку, і для кваліфікації дій особи за цією статтею встановлення хуліганського мотиву є обов`язковим.

Адміністративна відповідальність за ст.173 КУпАП настаєтільки тоді, коли дії, перелічені у диспозиції цієї статті, порушують громадський порядок і спокій громадян.

Формулювання суті правопорушення повинно бути чітким і конкретним, із зазначенням місця, часу, способу його вчинення, мотивів і форми вини.

Разом з тим такі обставини щодо порушення громадського порядку і спокою громадян не зазначені в протоколі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 за ст.173 КУпАП.

З огляду обставини, які викладені в протоколі стосовно ОСОБА_1 не відображають всіх істотних ознак складу правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП, при цьому суд не має права самостійно редагувати фабулу правопорушення, відображену в протоколі, або відшукувати докази на користь обвинувачення, враховуючи письмові пояснення ОСОБА_3 , який претензій до ОСОБА_1 немає, тому суд вважає за необхідне провадження у справі закрити відповідно до п.1 ст.247 п.1, п.3 ч.1 ст.284 КУпАП у зв`язку з відсутністю в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення.

Приймаючи таке рішення суд керується також вимогами ст. 62 Конституції України, яка закріплює презумпцію невинуватості та передбачає, що усі сумніви щодо доведеності вини особи повинні тлумачитись саме на користь цієї особи.

При цьому текож необхідно зазначити, що нецензурна лайка, образи висловлені хоча б і у громадському місці, але щодо конкретної особи чи осіб у зв`язку особистими неприязними відносинами, за відсутності інших сторонніх громадян, складу дрібного хуліганства не утворюють.

За таких обставин провадження у справі про адміністративне правопорушення підлягає закриттю в зв`язку з відсутністю в діях останнього складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП.

На підставі наведеного, керуючись ст.ст.173, 173-2, 251, п.1ст.247 КУпАП,

постановив:

1. ОСОБА_1 звільнити від адміністративної відповідальності за вчинення правопорушення, передбаченого ч.1 ст.173-2 КУпАП, за малозначністю вчиненого, обмежившись усним зауваженням, провадження по справі закрити.

2.Провадження у справі про адміністративне правопорушення, передбачене ст.173 КУпАП відносно ОСОБА_1 закрити в зв`язку з відсутністю в її діях складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена до Полтавського апеляційного суду протягом десяти днів з дня її винесення шляхом подачі апеляційної скарги через Чорнухинський районний суд і набирає законної сили після закінчення строку оскарження.

Суддя С.І.Крєпкий