Справа № 467/410/20
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21.04.2020 року Арбузинський районний суд Миколаївської області в складі :

головуючого судді Явіци І.В.

з участю секретаря судового засідання Андросової А.В.

розглянувши матеріали, які надійшли від Управління державного агентства рибного господарства у Миколаївській області про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Новокрасне Арбузинського району Миколаївської області, громадянина України, не працюючого, проживає за адресою : АДРЕСА_1 .

за ч. 4 ст. 85 Кодексу України про адміністративні правопорушення,-

ВСТАНОВИВ:

Суд визнав доведеним, що 27 березня 2020 року о 22 год. 30 хв., перебуваючи на річці Мала Корабельна в с. Новокрасне Арбузинського району Миколаївської області, ОСОБА_1 здійснив вилов товстолоба у кількості сім одиниць за допомогою забороненого предмета сітки ліскової, не маючи відповідного дозволу на промисел, чим грубо порушив вимоги п.3.15 «Правил любительського та спортивного рибальства», затверджених наказом Державного комітету рибного господарства України від 15.02.1999 року за № 19, за що передбачена відповідальність за ч.4 ст. 85 КУпАП.

В судовому засіданні ОСОБА_1 свою провину у вчиненні адміністративного правопорушення визнав та підтвердив обставини, відображені у протоколі про адміністративне правопорушення, у тому числі, щодо часу, місця та способу його вчинення, а також знаряддя.

Тому суд, дослідивши надані йому докази у відповідності до положень ст. 252 КУпАП, оцінивши їх за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом, зробив такі висновки.

Згідно вимог ст. 245 КУпАП завданням провадження в справі про адміністративне правопорушення, серед іншого, є всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи та вирішення її в точній відповідності із законом.

А положення ст. 280 КУпАП зобов`язують орган (посадову особу) при розгляді справи про адміністративне правопорушення з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про

адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

В силу ст. 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення,

винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються, серед іншого, протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, а також протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Тож, дослідивши усі надані суду докази у їх сукупності та взаємозв`язку, суд вважає повністю доведеною провину ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.4 ст. 85 КУпАП.

Зокрема, такий висновок суд зробив із даних, які містяться у протоколі про адміністративне правопорушення № 014799 від 27 березня 2020 року, який підписаний особою, як притягається до адміністративної відповідальності, і містить її письмові пояснення, які кореспондуються із тими, що надані в судовому засіданні.

Крім того, протокол складений уповноваженою на те особою та у цілому відповідає вимогами ст. 256 КУпАП.

Інформація щодо об`єктів лову ( товстолоб у кількості 7 одиниць ваго. 12 кг) міститься у описі об`єктів лову, вилучений у порушника від 27 березня 2020 року та накладній № 74 від 27 березня 2020 року) щодо знаряддя учиненого правопорушення (сітка ліскова довжиною 40 м., висота 1,2 м., вічко 60 мм) та його вилучення має місце у оцінці описі знарядь лову від 27 березня 2020 року та квитанції про отримання речей і документів, вилучених під час здійснення провадження у справі про адміністративні правопорушення №322 від 30 березня 2020 року.

Усі ці докази, у їх сукупності, підтверджують обставини, що підлягають доказуванню у справі, як то, щодо часу, місця, способу вчинення адміністративного правопорушення, а також наслідків, що настали, у тому числі об`єктів та знаряддя лову.

Отже, суд сприймає їх як належні, оскільки вони прямо і непрямо підтверджують існування обставин, що підлягають доказуванню у цьому провадженні і мають для нього значення, а також допустимими, так як підстав вважати, що вони отримані з порушенням встановленого законом порядку немає, у той час, як особою, яка притягається до адміністративної відповідальності протилежного не доведено.

Вирішуючи питання про наявність у діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, суд, зокрема, виходив із такого.

Адміністративна відповідальність за ч.4 ст. 85 КУпАП настає у разі грубого порушення правил рибальства (рибальство із застосуванням вогнепальної зброї, електроструму, вибухових або отруйних речовин, інших заборонених знарядь лову, промислових знарядь лову особами, які не мають дозволу на промисел, вилов водних живих ресурсів у розмірах, що перевищують встановлені ліміти або встановлену правилами любительського і спортивного рибальства добову норму вилову).

Відповідно до пункту 3.15 Правил любительського і спортивного рибальства, затверджених, затверджених наказом Державного комітету рибного господарства України від 15.02.1999 року за № 19, забороняється лов водних живих ресурсів із застосуванням вибухових і отруйних речовин, електроструму, колючих знарядь лову, вогнепальної та пневматичної зброї (за винятком гарпунних рушниць для підводного полювання), промислових та інших знарядь лову, виготовлених із сіткоснастевих чи інших матеріалів усіх видів і найменувань, а також способом багріння,

спорудження гаток, запруд та спускання води з рибогосподарських водойм.

А тому, з огляду на наведене, у ракурсі установлених судом фактичних обставин справи шляхом встановлення юридично значущих ознак, визначення правової норми, що підлягає застосуванню, і встановлення відповідності ознак вчиненої дії конкретному складу правопорушення, передбаченому Кодексом України про адміністративні правопорушення, суд вважає правильною кваліфікацію дій ОСОБА_1 за ч.4 ст. 85 КУпАП, оскільки він грубо порушив правила рибальства, здійснивши вилов риби із застосуванням промислового знаряддя лову.

За такого, суд визнав повністю доведеною вину ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.4 ст. 85 КУпАП за обставин, установлених судом.

За такого суд вважає за необхідне накласти на ОСОБА_1 адміністративне стягнення у межах санкції ч.4 ст. 85 КУпАП у виді штрафу з конфіскацією знаряддя вчинення правопорушення та незаконно добутих водних ресурсів, яку слід здійснити у порядку ст. 29 КУпАП щодо знаряддя вчиненого правопорушення, яке буде справедливим, відповідатиме характеру вчиненого правопорушення, особі порушника та ступеню його вини, а також необхідним і достатнім для його виховання та запобігання вчиненню нових правопорушень як самим правопорушником, так й іншими особами.

Стосовно майнової шкоди у розмірі 1785,00 грн., то суд звертає увагу на таке.

Розрахунку розміру вказаної шкоди, а тому суд не має можливості достовірно установити її. Так, шкода у сумі 1785,00 грн. підтверджується самими лише описом об`єктів лову, вилучених у порушника від 27 березня 2020 року, у той час, як із накладної №74 від 27 березня 2020 року взагалі не вбачається такого розміру.

Незрозумілим також залишається принцип нарахування шкоди, чи то за кількість одиниць чи то за загальну вагу вилучених водних ресурсів.

Як наслідок, таке викликає обгрунтований сумнів у суду щодо розміру заподіяної майнової шкоди, і до того ж така суперечність у доказах узгоджується із стандартом доказування поза розумним сумнівом, який означає, що сукупність обставин справи, встановлена під час судового розгляду, виключає будь-яке інше розумне пояснення події, яка є предметом судового розгляду, крім того, що інкриміноване порушення було вчинене і водій є винним у його вчиненні.

Такі докази мають випливати зі співіснування достатньо переконливих, чітких і узгоджених між собою висновків чи схожих неспростовних презумпцій факту (рішення Європейського суду з прав людини, справа "Коробов проти України" № 39598/03 від 21.07.2011 року), тобто бути такими, що не залишать місце сумнівав, оскільки наявність останніх не узгоджується із стандартом доказування «поза розумним сумнівом» (рішення від 18 січня 1978 року у справі «Ірландія проти Сполученого Королівства» (Ireland v. the United Kingdom), п. 161, Series A заява № 25).

І так, як обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 КУпАП, то, враховуючи положенн 62 Конституції України , усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на користь такої особи, так, як вина особи, яка притягується до відповідальності, має бути доведена належним чином, а не ґрунтуватися на припущеннях

З цих мотивів суд вважає сумнівним вказаний у протоколі розмір спричиненої ОСОБА_1 майнової шкоди у розмірі 1785,00 грн. і вважає його недоведеним «поза розумним сумнівом».

Крім того, відповідно до ст. 40-1 КУпАП судовий збір у провадженні про адміністративне правопорушення у разі винесення судом (суддею) постанови про накладення адміністративного стягнення сплачується особою, на яку накладено таке стягнення.

Згідно ч.5 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» від 08.07.2011 року № 3674 VI у разі ухвалення судом постанови про накладення адміністративного стягнення судовий збір справляється у розмірі 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що на день розгляду справи становить 420,40 грн.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 33, 251,252, 283-285 Кодексу України про адміністративні правопорушення, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 визнати винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 85 КУпАП, та накласти на нього адміністративне стягнення у виді штрафу на користь держави у розмірі 20 (двадцяти) неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що на день розгляду справи становить 340 (триста сорок) грн. 00 коп. з конфіскацією незаконно здобутих водних ресурсів риби товстолоб у кількості 7 (сім) одиниць загальною вагою 12 (дванадцять) кг та з конфіскацією знаряддя вчиненого правопорушення сітки ліскової довжиною 40 метрів, висотою 1,2 метри з вічком 60 мм.

Стягнути із ОСОБА_1 на користь держави судовий збір у розмірі 420 (чотириста двадцять) грн. 40 коп.

Постанова може бути оскаржена шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Миколаївського апеляційного суду або через Арбузинський районний суд Миколаївської області протягом 10 (десяти) днів з дня її винесення.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку на її оскарження.

Штраф має бути сплачений не пізніш як через пятнадцять днів з дня вручення йому постанови про накладення штрафу, крім випадків, передбачених статтею 300-1цього Кодексу, а в разі оскарження такої постанови - не пізніш як через пятнадцять днів з дня повідомлення про залишення скарги без задоволення.

Штраф, накладений за вчинення адміністративного правопорушення, вноситься порушником в установу банку України.

Суддя І.В. Явіца