Справа № 627/725/20
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

24.09.2020 рокусмт. Краснокутськ

Суддя Краснокутського районного суду Харківської області Каліберда В.А., розглянувши справу про адміністративне правопорушення, що надійшла з Краснокутського ВП Богодухівського ВП ГУНП в Харківській області про притягнення до адміністративної відповідальності за ст. 44-3 Кодексу України про адміністративні правопорушення

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 ,

ВСТАНОВИВ:

В провадження Краснокутського районного суду Харківської області надійшла справа про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 за вчинення правопорушення, передбаченого ст. 44- 3 КУпАП.

Так згідно протоколу про адміністративне правопорушення серії ВАБ №318124 від 23 серпня 2020 року вбачається, що 23 серпня 2020 р. о 14.45 гр. ОСОБА_2 зайшов до продуктового магазину « ІНФОРМАЦІЯ_2 », що розташоване по АДРЕСА_2 , без захисної маски індивідуального захисту, чим самим порушив Постанову Кабінету Міністрів.

В судове засідання правопорушник ОСОБА_1 не з`явився, однак надав суду заяву, в якій свою вину у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст.44-3 КУпАП не визнав та прохав закрити провадження у справі, мотивуючи тим, що адміністративний матеріал не містить доказів щодо вчинення ним правопорушення та в ньому не зазначено, яку саме норму чинниного законодавства ним порушено.

Дослідивши матеріали справи про адміністративне правопорушення, суддею встановлено наступне.

Відповідно до ст. 256 КУпАП у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються дата і місце його складення; місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення, прізвища, адреси свідків, потерпілих, пояснення особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, тощо. Протокол підписується особою, яка його склала і особою, яка притягується до адміністративної відповідальності. У разі відмови особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, від підписання протоколу, в ньому робиться запис про це. Також, при складанні протоколу особі, яка притягається до адміністративної відповідальності, роз`яснюються його права і обов`язки передбачені ст. 268 КУпАП, про що робиться відмітка в протоколі.

Згідно ч.1ст.278 КУпАП, орган (посадова особа) при підготовці до розгляду справи про адміністративне правопорушення вирішує такі питання, зокрема:1) чи належить до його компетенції розгляд даної справи; 2)чи правильно складено протокол та інші матеріали справи про адміністративне правопорушення.

Також, ч.1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод передбачає, що «кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який … встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення».

Диспозицією ст. 44-3 КУпАП передбачена відповідальність за порушення правил щодо карантину людей, санітарно-гігієнічних, санітарно-протиепідемічних правил і норм, передбачених Законом України "Про захист населення від інфекційних хвороб", іншими актами законодавства, а також рішень органів місцевого самоврядування з питань боротьби з інфекційними хворобами.

Разом з тим, у протоколі не вказано, яку саме Постанову КМУ порушено ОСОБА_1 . Таким чином, не можливо встановити у чому саме полягало порушення ОСОБА_1 правил щодо карантину людей, санітарно-гігієнічних, санітарно-протиепідемічних правил і норм.

Виходячи з наведеного та зважаючи на висновки, що містяться у рішеннях Європейського суду з прав людини у справах «Лучанінова проти України»,«Малофєєва протиРосії»,«Карелін проти Росії», суд у постанові у справі про адміністративне правопорушення не вправі самостійно змінювати (редагувати) фабулу, викладену у протоколі про адміністративне правопорушення, яка, по суті, становить виклад обвинувачення особи у вчиненні певного правопорушення, винуватість у вчиненні якого певною особою має доводитися в суді, оскільки внаслідок такої зміни (редагування) буде порушено як право особи на захист (особа не може належним чином підготуватися до захисту) так і принцип рівності сторін процесу.

З огляду на зазначене, ЄСПЛ дійшов висновку, що суд не вправі самостійно змінювати на шкоду особі фабулу, викладену у протоколі про адміністративне правопорушення, яка, по суті, становить виклад обвинувачення у вчиненні певного правопорушення, винуватість у скоєнні якого певною особою має доводитися в суді, а також не має права самостійно відшукувати докази винуватості особи у вчиненні правопорушення, оскільки діючи таким чином, суд неминуче перебиратиме на себе функції обвинувача, позбавляючись статусу незалежного органу правосуддя, що є порушенням ст.6 Конвенції.

Оцінюючи надані суду докази в їх сукупності, суд керується основними конституційними засадами судочинства, визначеними статтею 129 Конституції України, до яких відноситься забезпечення доведеності вини і змагальність сторін та свобода в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості, а також статтею 62 Конституції України та загальними принципами права, згідно яких усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Згідно зі статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях зазначав, що допустимість доказів є прерогативою національного права і, за загальним правилом, саме національні суди повноважені оцінювати надані їм докази (п.34 рішення у справі «Тейксейра де Кастор проти Португалії» від 09.06.1998 року, п.54 рішення у справі «Шабельника проти України» від 19.02.2009 року), а порядок збирання доказів, передбачений національним правом, має відповідати основним правам, визнаним Конвенцією про захист прав і основоположних свобод.

Оцінивши усі наявні у справі докази з точки зору їх допустимості, достовірності та достатності, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю, суд приходить до висновку що в матеріалах справи відсутні належні та допустимі докази, що в діях ОСОБА_1 присутній склад адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 44-3 КУпАП.

Згідно ч. 1 ст. 7 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом.

Відповідно до ч. 1 ст. 247 КУпАП провадження у справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

Враховуючи вищезазначене, провадження у справі щодо ОСОБА_1 підлягає закриттю на підставі п.1 ч. 1 ст. 247 КУпАП за відсутністю в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 44-3 КУпАП.

Керуючись ст.44-3, ч. 1 ст.247, 276, 279, 280, 283, 285, 289 КУпАП, суддя, -

П О С Т А Н О В И В:

Провадження у справі про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ст. ст.44-3 КУпАП закрити на підставі п. 1 ч.1 ст. 247 КУпАП за відсутністю в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 44-3 КУпАП.

Постанова може бути оскаржена протягом 10 днів до Харківського апеляційного суду шляхом подачі скарги через Краснокутський районний суд.

СУДДЯ В.А. КАЛІБЕРДА