Справа № 192/493/20
Провадження № 3/192/177/20
ПОСТАНОВА

Іменем України

"15" травня 2020 р. суддя Солонянського районного суду Дніпропетровської області Стрельников О.О., розглянувши в смт Солоне, Солонянського району, Дніпропетровської області матеріали про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_1 , яка народилася ІНФОРМАЦІЯ_1 у с. Якимівка, Солонянського району, Дніпропетровської області, яка зареєстрована та проживає в АДРЕСА_1 , приватний підприємець, протягом року до адміністративної відповідальності не притягувалася,

за правопорушення, передбачене ст. 443 Кодексу України про адміністративні правопорушення,

В С Т А Н О В И В:

Згідно протоколу про адміністративне правопорушення серії АПР18 №433034 від 26 березня 2020 року, ОСОБА_1 близько 14 год. 20 хв. 26 березня 2020 року по вул. Молдоголієва, буд. 2 в с. Святовасилівка, Солонянського району, Дніпропетровської області, будучи посадовою особою кафетерія ФОП « ОСОБА_2 » не припинила роботу закладу та здійснила прийом відвідувачів, чим порушила підпункт 2 пункту 3 постанови Кабінету Міністрів України № 24 від 11 березня 2020 року та вчинила правопорушення передбачене ч. 443 КУпАП.

В судовому засіданні особа, яка притягується до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 не визнала свою винну у вчиненому правопорушенні та пояснила, що згідно розпорядження сільського голови Святовасилівської сільської ради Солонянського району Дніпропетровської області № 25-з від 12 березня 2020 року, робота кафе призупиняється після 19 год. Крім того, відвідувачів в кафе-магазині не було.

Дослідивши матеріали справи про адміністративні правопорушення, вважаю, що справа підлягає закриттю в зв`язку з таким.

Статтею 256 КУпАП передбачено, що у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються: дата і місце його складення, посада, прізвище, ім`я, по батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності (у разі її виявлення); місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих, якщо вони є; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості, необхідні для вирішення справи. Якщо правопорушенням заподіяно матеріальну шкоду, про це також зазначається в протоколі.

В порушення зазначеної норми в протоколі про адміністративне правопорушення не вказано статтю КУпАП відповідно до якої особа притягається до адміністративної відповідальності, а вказано ч. 443 КУпАП.

Слід наголосити, що суддя розглядаючи справу про адміністративне правопорушення не вправі самостійно змінювати на шкоду особі фабулу, викладену у протоколі про адміністративне правопорушення, яка, по суті, становить виклад обвинувачення у вчиненні певного правопорушення, винуватість у скоєнні якого певною особою має доводитися в суді; суддя також не має права самостійно відшукувати докази винуватості особи у вчиненні правопорушення. Адже діючи таким чином, суддя неминуче перебиратиме на себе функції обвинувача, позбавляючись статусу незалежного органу правосуддя, що є порушенням ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі Конвенція).

Так, ч. 1 ст. 6 Конвенції передбачає, що «кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який … встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення».

Відповідно до ч. 2 ст. 6 Конвенції «кожен, кого обвинувачено у вчиненні кримінального правопорушення, вважається невинуватим доти, доки його вину не буде доведено в законному порядку». А згідно з положеннями ч. 3 ст. 6 Конвенції кожний обвинувачений у вчиненні кримінального правопорушення має щонайменше такі права: мати час і можливості, необхідні для підготовки свого захисту; захищати себе особисто чи використовувати юридичну допомогу захисника, вибраного на власний розсуд, або за браком достатніх коштів для оплати юридичної допомоги захисника одержувати таку допомогу безоплатно, коли цього вимагають інтереси правосуддя, тощо.

Європейський суд з прав людини (далі - ЄСПЛ) поширює стандарти, які встановлює Конвенція для кримінального провадження, на провадження у справах про адміністративні правопорушення.

У справі «Карелін проти Росії» («Karelin v. Russia», заява № 926/08, рішення від 20 вересня 2016 року) ЄСПЛ розглянув ситуацію, коли національний суд при розгляді справи про адміністративне правопорушення без участі сторони обвинувачення, що цілком відповідало нормам російського законодавства, ініціював дослідження доказів обвинувачення та за результатами дослідження доказів притягнув особу до відповідальності, уточнивши в судовому рішенні фабулу правопорушення, усунувши певні розбіжності та неточності, які мали місце в протоколі про адміністративне правопорушення. При цьому, за логікою ЄСПЛ, за умови відсутності сторони обвинувачення та при наявності певної неповноти чи суперечностей, суду не залишилося нічого іншого, як взяти на себе функції сторони обвинувачення, самостійно відшукуючи докази винуватості особи, що становить порушення ч. 1 ст. 6 Конвенції в частині дотримання принципу рівності сторін і вимог змагального процесу (за цих умов особа позбавлена можливості захищатися від висунутого проти нього обвинувачення перед незалежним судом, а навпаки вона має захищатися від обвинувачення, яке, по суті, судом підтримується).

Відповідно до ст. 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото - і кінозйомки, відеозапису чи засобів фото - і кінозйомки, відеозапису, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу

В порушення зазначеної норми, особою, яка склала протокол про адміністративне правопорушення доказів на підтвердження обставин викладених в протоколі про адміністративне правопорушення до протоколу не додано.

Відповідно до ст. 247 КУпАП - провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за відсутність події і складу адміністративного правопорушення.

За таких підстав, оскільки особою, якою складено протокол про адміністративне правопорушення належним чином протокол про адміністративне правопорушення не складено, доказів того, що ОСОБА_1 будучи посадовою особою кафетерію ФОП « ОСОБА_2 » не припинила роботу закладу та здійснила прийом відвідувачів, не додано, тому підстав для висновку, що в діях ОСОБА_1 наявний склад адміністративного правопорушення передбаченого ст. 443 КУпАП немає, у зв`язку з чим провадження в справі, згідно ст. 247 КУпАП підлягає закриттю.

На підставі викладеного, керуючись ст. 443, ст.ст. 247, 283, 284 КУпАП,

П О С Т А Н О В И В:

Справу про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за ст. 443 КУпАП закрити, за відсутності в її діях складу адміністративного правопорушення передбаченого ст. 443 КУпАП.

Постанова може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду через Солонянський районний суд Дніпропетровської області шляхом подання апеляційної скарги протягом десяти днів з дня винесення постанови.

Суддя Стрельников О.О.