Справа № 526/734/20
Провадження № 3/526/306/2020
П О С Т А Н О В А

04 червня 2020 року Гадяцький районний суд Полтавської області в складі

головуючої судді Максименко Л.В.

секретаря судового засідання Павленко Т.І.

особи, що притягується до адміністративної відповідальності ОСОБА_1

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Гадяч матеріали, які надійшли з Гадяцького ВП ГУ НП України в Полтавській області про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця та жителя АДРЕСА_1 , громадянина України, освіта вища, розлучений, не працює, ід. код НОМЕР_1

за ст. 173 ч.1 КУпАП,

в с т а н о в и в:

Відповідно до протоколу Гадяцького ВП від 06.05.2020 ОСОБА_1 25 квітня 2020 року близько 12 години знаходився у м. Гадяч по вул. Гетьманській біля магазину «АТБ» та висловлювався брутальною лайкою в адресу ОСОБА_2 .

ОСОБА_1 свою вину у вчиненні даного правопорушення не визнав, пояснив, що він не висловлювався нецензурною та брутальною лайкою в адресу колишньої дружини ОСОБА_2 , лише хотів поспілкуватися з сином, якого тривалий час не бачив. Взявши сина на руки, він хотів побавитися з ним, однак ОСОБА_2 вчинила скандал, почала голосно кричати, чіплялась до нього, тому він змушений був її відштовхувати.

Свідок ОСОБА_2 показала суду, що з колишнім чоловіком - ОСОБА_1 в неї виникають часті скандали з приводу спілкування з дитиною, тому вона звернулася з заявою до поліції. 25 квітня 2020 року разом з сином вона ішла до баби, в районі магазину АТБ вона зустріла колишнього чоловіка, який схопив сина на руки та почав з ним тікати. Вона намагалася перешкодити, але ОСОБА_1 став ображати її нецензурною лайкою та штовхати. Після того як дитина розплакалась, він залишив їх, тому вона звернулася до поліції.

Заслухавши ОСОБА_1 та свідка, дослідивши матеріали справи, суд приходить до наступного висновку.

Згідно з ч.1, 2 ст. 7 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

Так, у відповідності до ст. 9 КУпАП, адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Згідно положень КУпАП при розгляді справи про адміністративне правопорушення, суд повинен вжити всіх передбачених законом заходів для повного, всебічного і об`єктивного дослідження доказів по справі та з`ясувати, чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна особа у його вчиненні, а також інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Так, згідно ст. 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі або в режимі фотозйомки (відеозапису), які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху та паркування транспортних засобів, актом огляду та тимчасового затримання транспортного засобу, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Відповідно ч. 1 ст. 173 КУпАП відповідальність настає за нецензурну лайку в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

У матеріалах адміністративного провадження відсутні належні та допустимі докази, які б свідчили про брутальну лайку ОСОБА_1 в громадських місцях, в зв`язку з чим був би порушений громадський порядок та спокій громадян.

Так, під час судового розгляду встановлено, що між Юзефович Б.А. та Юзефович В.О. склалася особисті неприязні відносини, як колишнього подружжя, яке не знаходить спільної згоди щодо участі батька у вихованні дитини.

Об`єктивна сторона правопорушення, передбаченого вказаною статтею, полягає у нецензурній лайці в громадських місцях, образливому ставленні до громадян та інших діях, що порушують громадський порядок і спокій громадян. Зокрема, це нецензурна лайка у громадських місцях, під якою необхідно розуміти найбільш цинічні лайки, що належать, як правило, до сфери статевих відносин, непристойні висловлювання, один із найогидніших різновидів словесної брутальності. Іншою формою цього правопорушення є образливе ставлення до громадян, під яким необхідно розуміти докучливу поведінку, пов`язану з образливими діями, що зневажають честь і гідність людини та утискають будь-чию волю, до того ж у грубій розв`язній манері.

До інших проявів дрібного хуліганства необхідно віднести: насильницьке вторгнення в громадські місця всупереч забороні певних осіб, які слідкують за порядком; безпідставне порушення спокою громадян телефонними дзвінками, лихослів`я по телефону; співання непристойних пісень; вигуки, свист під час демонстрації кінофільмів; ґвалт, крики з хуліганських мотивів біля вікон громадян у нічний час; справляння природних потреб у не відведених для цього місцях; поява у громадському місці в оголеному вигляді; самовільна без потреби зупинка комунального транспорту; нанесення непристойних малюнків на тротуари, стіни, паркани, двері чи вчинення написів нецензурного змісту; неправдиве повідомлення про смерть родичів, знайомих, якщо це не призвело до тяжких наслідків; грубе порушення черг, яке супроводжується ображанням громадян та проявленням неповаги до них; знищення або пошкодження з хуліганських мотивів якого-небудь майна у незначних розмірах тощо.

Обов`язковою ознакою об`єктивної сторони цього правопорушення є місце його скоєння, а саме громадське місце, яке дістало законодавче визначення як частина (частини) будь-якої будівлі, споруди, яка доступна або відкрита для населення вільно, чи за запрошенням, або за плату, постійно, періодично або час від часу, зокрема під`їзди, а також підземні переходи, стадіони.

Суб`єктивна сторона правопорушення характеризується наявністю вини у формі прямого або непрямого умислу. Особа усвідомлює, що її дії протиправні, вона передбачає, що в результаті їх здійснення будуть порушені громадський порядок і прагне до цього. Елементом суб`єктивної сторони дрібного хуліганства є також мотив задоволення індивідуальних потреб самоствердження шляхом ігнорування гідності інших людей.

Всупереч зазначеному, ініціатор складення протоколу та притягнення особи до адміністративної відповідальності не виклав в протоколі цих складових елементів правопорушення.

Так, суть викладеного ним в протоколі про вчинення адміністративного правопорушення не відповідає ознакам складу адміністративного правопорушення, зазначеним у статті 173 КУпАП, що порушує право на захист особи, яка притягається до адміністративної відповідальності.

В протоколі не зазначено, чи були присутні при вчиненні інкримінованих особі, що притягується до адміністративної відповідальності, дій інші особи та чи було цими діями порушено спокій громадян і коли саме, а лише констатується факт висловлювання нецензурною лайкою, що є недопустимим, оскільки відповідальність повинна наступати за конкретно вчинене діяння, що слідує із змісту ч. 1 ст. 9 КУпАП, якою визначено поняття адміністративного правопорушення.

З суб`єктивної сторони вчинення дрібного хуліганства завжди має певний умисел особа, яка його здійснила, усвідомлює, що своїми протиправними діями вона посягає на громадський порядок у громадському місці.

Суб`єктивна сторона правопорушення також характеризується наявністю прямого умислу, а також обов`язкової ознаки хуліганства - мотиву явної неповаги до суспільства, тобто очевидна, демонстративна зневага винного до встановлених у суспільстві правил поведінки. Неповага до суспільства - це прагнення показати свою зневагу до існуючих правил і норм поведінки в суспільстві, самоутвердитися за рахунок приниження інших осіб, протиставити себе іншим громадянам, суспільству, державі. Неповага має бути явною. Це означає, що неповага до суспільства є очевидною, безсумнівною як для хулігана, так і для свідків його дій. Саме мотив є відмітною рисою хуліганства, яка відрізняється від інших правопорушень тим, що:

1) вчиняється за явно несуттєвим приводом; 2) безпосередня причина конфлікту при хуліганстві у більшості випадків є внутрішньою, тобто в самому діючому суб`єкті і не викликана необхідністю ззовні (конкретною ситуацією);3) дії хулігана не завжди логічно обґрунтовані і обумовлені певними обставинами;4) спрямованість і предмет посягання хуліганських дій часто не визначені.

Поміж тим встановлено, що конфлікт між подружжям існує давно і в даному випадку мав певний мотив: як неприязні відносини, так і перешкоджання батькові спілкуватися з дитиною.

За наведених обставин в діях ОСОБА_1 відсутня суб`єктивна сторона адміністративного правопорушення, що йому інкримінується.

За правилами ст. 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Всупереч цих вимог до протоколу додані заяви та пояснення, зміст яких спростовує не лише факт вчинення ОСОБА_1 дрібного хуліганства, а й будь-якого іншого правопорушення.

За наведених обставин суд приходить до висновку, що в діях ОСОБА_1 відсутній склад правопорушення, передбачений ч.1 ст. 173 КУпАП, так як достатніх об`єктивних даних про те, що його діями був порушений громадський порядок та спокій громадян судом не здобуто.

Згідно ст.247 п.7 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за обставин відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

Враховуючи, що в діях ОСОБА_1 відсутні подія і склад адміністративного правопорушення, провадження по справі слід закрити.

Керуючись ст.ст. 247, 283, 284 КУпАП, суд, -

п о с т а н о в и в:

- закрити провадження в адміністративній справі відносно ОСОБА_1 за ч.1 ст. 173 КУпАП в зв`язку з відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена протягом десяти днів з дня винесення постанови до Полтавського апеляційного суду через Гадяцький районний суд.

Суддя Л. В. Максименко