Справа № 397/915/20
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

14.08.2020 смт. Олександрівка

Суддя Олександрівського районного суду Кіровоградської області Івченко П.О., розглянувши справу про адміністративне правопорушення стосовно

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, не працюючого, який проживає за адресою: АДРЕСА_1 .

за ст. 185 Кодексу України про адміністративні правопорушення (далі КУпАП),

В С Т А Н О В И В:

Згідно протоколу про адміністративне правопорушення серії ГР № 295362 від 09.07.2020, громадянин ОСОБА_1 , 09.07.2020 о 21:20 год., знаходячись з добровільної згоди в приміщенні Олександрівського ВП у кімнаті прийому громадян, перебуваючи у нетверезому стані, чіплявся до працівників поліції, а також з невідомих причин схопив старшого лейтенанта поліції ОСОБА_2 за формений одяг та зірвав нагрудний жетон, чим вчинив правопорушення, передбачене ст. 185 КУпАП.

У судовому засіданні ОСОБА_1 визнав свою провину в адміністративному правопорушенні, яке йому поставлено у провину.

Інспектор СРПП № 3 старший лейтенант поліції Бондаренко Р.М. в судовому засіданні підтвердив обставини, які викладені в протоколі про адміністративне правопорушення стосовно ОСОБА_1 . Також вказав, що адміністративне правопорушення, яке ставиться у провину ОСОБА_1 , останній вчинив стосовно нього та після цього саме він склав протокол про адміністративне правопорушення, оскільки інших осіб, які б були уповноваженні на складання протоколу, у відділі поліції не було.

Дослідивши матеріали справи про адміністративне порушення, оцінивши докази по справі відповідно до ст. 252 КУпАП, суд приходить до наступного висновку.

Згідно зі ст. 245 КУпАП завданням провадження в справах про адміністративне правопорушення є всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності із законом.

Відповідно до вимог ст. 280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають істотне значення для правильного вирішення справи.

З`ясовуючи ці обставини, суд повинен виходити з положень ст. 251 КУпАП, згідно з якою доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Розглядаючи справу про адміністративне правопорушення, суд, з урахуванням вимог ст. 252 КУпАП, оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Відповідно до вимог закону, формулювання суті правопорушення повинно бути чітким і конкретним, із зазначенням місця, часу, способу його вчинення, мотивів і форми вини, фактів, які виключали б сумніви з приводу достовірності доказів на обґрунтування висновку про винуватість особи.

Диспозиція ч. 1 ст. 185 КУпАП встановлює адміністративну відповідальність за вчинення злісної непокори законному розпорядженню або вимозі поліцейського при виконанні ним службових обов`язків, а також вчинення таких же дій щодо члена громадського формування з охорони громадського порядку і державного кордону або військовослужбовця у зв`язку з їх участю в охороні громадського порядку.

Таким чином, головною ознакою об`єктивної сторони адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 185 КУпАП є злісна непокора особи законним вимогам працівників поліції, які ґрунтуються на чітко обумовлених законом підставах.

Слово «непокора» означає відмову від виконання або ігнорування виконання певної вимоги.

Системний аналіз норм КУпАП дає підстави прийти для висновку, що в ньому встановлена відповідальність лише за злісну непокору законній вимозі працівникам міліції (Рішення Конституційного Суду України від 11 жовтня 2011 року № 10-рп/2011).

Виходячи з наведеного, на наявність складу даного правопорушення в діях особи впливає не лише вимога, яка була поставлена працівниками поліції, але і у зв`язку з чим вона висувалась.

Таким чином, для того щоб притягнути особу до відповідальності за ст. 185 КУпАП необхідно щоб були: законне розпорядження або вимога працівника поліції при виконанні ним службових обов`язків, злісна непокора порушника.

Ст. 62 Закону України «Про Національну поліцію» визначено, що поліцейський під час виконання покладених на поліцію повноважень є представником держави. Законні вимоги поліцейського є обов`язковими для виконання всіма фізичними чи юридичними особами.

Як убачається з роз`яснень, які містяться в абзаці другому п.7 постанови Пленуму Верховного Суду України №8 від 26.06.1992 року «Про застосування судами законодавства, що передбачає відповідальність за посягання на життя, здоров`я, гідність та власність суддів і працівників правоохоронних органів», злісною непокорою є відмова від виконання наполегливих, неодноразово повторених законних вимог чи розпоряджень поліцейського при виконанні ним службових обов`язків, члена громадського формування з охорони громадського порядку чи військовослужбовця у зв`язку з їх участю в охороні громадського порядку або відмова, виражена в зухвалій формі, що свідчить про явну зневагу до осіб, які охороняють громадський порядок.

Однак, протокол про адміністративне правопорушення не містить відомостей про існування достатніх підстав вважати, що ОСОБА_1 вчинив або має намір вчинити правопорушення, передбачене ст. 185 КУпАП.

Так, відповідно до змісту протоколу про адміністративне правопорушення, ОСОБА_1 , 09.07.2020 о 21:20 год., знаходячись з добровільної згоди в приміщенні Олександрівського ВП у кімнаті прийому громадян, перебуваючи у нетверезому стані, чіплявся до працівників поліції, а також з невідомих причин схопив старшого лейтенанта поліції ОСОБА_2 за формений одяг та зірвав нагрудний жетон, чим вчинив, на думку працівника поліції, який склав протокол про адміністративне правопорушення, правопорушення, передбачене ст. 185 КУпАП.

Аналізуючи зміст протоколу про адміністративне правопорушення стосовно ОСОБА_1 , суд констатує, що його фабула взагалі не відображає необхідних ознак, які б вказували на наявність в діях останнього складу адміністративного правопорушення передбаченого ст. 185 КУпАП, оскільки у протоколі не зазначено, яка саме законна вимога поліцейського висувалась до ОСОБА_1 та не була ним виконана, а також у чому саме з його боку проявлялась злісна непокора.

У відповідності до рішень ЄСПЛ у справах «Малофеєва проти Росії» та «Карєлін проти Росії» у випадку, коли викладена у протоколі фабула адміністративного правопорушення не відображає усіх істотних ознак складу правопорушення, суд не має права самостійно редагувати її, а так само не може відшукувати докази на користь обвинувачення, оскільки це становитиме порушення права на захист (особа належним чином не може підготуватись до захисту) та принципу рівності сторін ( оскільки фактично суд перебирає на себе не властиву йому функцію обвинувачення), що є порушенням ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, і у такому разі справа має бути закрита у зв`язку з відсутністю складу адмінправопорушення.

Відповідно до ч. 1 ст. 247 КУпАП провадження у справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.

За вищевказаних обставин суд приходить до висновку, що справу про адміністративне правопорушення стосовно ОСОБА_1 необхідно закрити за відсутністю події і складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 185 КУпАП.

Окрім цього, з матеріалів справи вбачається, що протокол про адміністративне правопорушення серії ГР № 295362 від 09.07.2020 складено інспектором СРПП №3 старшим лейтенантом поліції Бондаренком Р.М., який, виходячи із фабули протоколу про адміністративне правопорушення, фактично є потерпілим від неправомірних дій ОСОБА_1 .

Таким чином, з урахуванням того, що фіксація обставин вчинення правопорушення носить суб`єктивний характер, суд приходить до висновку, що працівник поліції ОСОБА_2 , склавши протокол про адміністративне правопорушення, має власну зацікавленість і упереджену позицію стосовно дій ОСОБА_1 , що суперечить чинному законодавству і порушує презумпцію невинуватості.

Виходячи з цього, протокол про адміністративне правопорушення, складений фактично потерпілою особою, не може тягнути за собою правових наслідків у вигляді притягнення особи до адміністративної відповідальності.

З огляду на зазначене, факт вчинення ОСОБА_1 правопорушення, передбаченого ст.185 КУпАП у визначений законом спосіб не встановлено.

Керуючись ст. 185, 247, 283-285, 289 КУпАП, суддя,

П О С Т А Н О В И В:

На підставі п. 1 ст. 247 КУпАП закрити провадження у справі про адміністративне правопорушення у зв`язку з відсутністю в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 185 КУпАП.

Постанова судді може бути оскарженою до Кропивницького апеляційного суду протягом 10 днів з дня її винесення через Олександрівський районний суд Кіровоградської області.

Суддя: /підпис/ П.О.Івченко

Згідно з оригіналом.

Виготовлено з автоматизованої системи документообігу суду.

Рішення станом на «___»_______________20 року набрало законної сили.

Оригінал судового рішення знаходиться у матеріалах справи №

Суддя Олександрівського районного суду

Кіровоградської області П.О.Івченко

Копію засвідчено «___»________________20 року.