Доманівський районний суд Миколаївської області
Справа № 475/608/20
П О С Т А Н О В А

18.09.2020смт. Доманівка

Суддя Доманівського районного суду Миколаївської області Єгорова Н.І., за участі секретаря Маковецької Л.А., розглянувши адміністративний матеріал відносно ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродж. смт.Доманівка, Доманівського району, Миколаївської області, не працює, депутат районної ради, прож АДРЕСА_1 ,

за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП,

в с т а н о в и л а :

В протоколі про адміністративне правопорушення серії АПР18 №245857 від 05.08.2020р. інспектором СРПП №1 Доманівського ВП л-т поліції Кравець С.В. зазначено, що 05.08.2020р. близько 11.40год. в смт.Доманівка, в приміщенні районної ради, гр. ОСОБА_1 виражався грубою нецензурною лайкою в бік ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , на зауваження не реагував, хапав за верхній одяг гр. ОСОБА_2 , чим вчинив правопорушення, передбачене ст.173 КУпАП.

В судовому засіданні ОСОБА_1 вину свою у вчинені адміністративного правопорушення не визнав і суду пояснив, що 05 серпня 2020р. він, як депутат районної ради, був присутній на засіданні сесії Доманівської районної ради. Після закінчення засідання сесії ОСОБА_1 пішов до голови районної ради ОСОБА_4 зясувати деякі питання щодо образливого ставлення до нього. Однак, у ОСОБА_4 в кабінеті були інші депутати, а саме ОСОБА_2 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 . В коридорі між ОСОБА_2 та ОСОБА_1 виник конфлікт, в ході якого ОСОБА_1 хотів зясувати, чому він є порожнім місцем і чому його ОСОБА_2 ображає. В ході зясування відносин, вони штовхалися, але ОСОБА_1 нецензурними словами не висловлювався. Потім втрутилася ОСОБА_7 , яка заштовхала ОСОБА_1 в приймальню, де лаялася, штовхалася , дряпалася та утримувала в кабінеті. Він викликав працівників поліції, які не розібравшись ,склали на нього протокол. Він не вважає, що є хуліганом, так як громадський порядок не порушував.

З метою перевірки обставин, що викладені в протоколі про адміністративне правопорушення, в судовому засіданні були допитані свідки.

Так, свідок ОСОБА_8 суду пояснила, що 05 серпня 2020р. в приміщенні Доманівської районної ради відбулася чергова сессія районної ради. Після закінчення сессії районної ради до кабінету голови районної ради ОСОБА_4 зайшли депутати ОСОБА_2 , ОСОБА_5 та ОСОБА_6 . Відразу за ними до кабінету попрямував депутат ОСОБА_1 , якого вона просила зачекати, але він без дозволу зайшов. ОСОБА_4 , ОСОБА_2 та ОСОБА_5 перейшли до іншого кабінету. Через деякий час вона почула , що в коридорі відбувається конфлікт між ОСОБА_2 та ОСОБА_1 . Вона не бачила подій, які відбувалися в коридорі. Після цього до кабінету приймальні зайшли ОСОБА_7 та ОСОБА_1 , які між собою сварилися , штовхалися та ображали один одного. Після сварки між ними, вона побачила у ОСОБА_3 синець в області ока. Через деякий час прийшли працівники поліції.

Свідок ОСОБА_5 в судовому засіданні показала, що вона була присутня на засіданні сесії районної ради, яка відбулася 05.08.2020р. Після завершення сесії вона разом із ОСОБА_2 пішли до кабінету голови районної ради зясувати робочі питання. Відразу за ними до кабінету зайшов ОСОБА_1 без дозволу. Так як ОСОБА_1 відмовився виходити із кабінету, вона разом із ОСОБА_2 та ОСОБА_4 пішли в інший кабінет, де вирішили всі питання щодо освіти. Після цього, коли вони з ОСОБА_2 проходили по коридору, назустріч йшов ОСОБА_1 . Проходячи біля ОСОБА_2 , ОСОБА_1 відштовхнув ОСОБА_2 з дороги і сказав, що потрібна дистанція. Від поштовху ОСОБА_2 мало не впав, але втримався на ногах У нього на сорочці відірвався карман. При цьому нецензурною лайкою ніхто не виражався. Що відбувалося між ОСОБА_7 та ОСОБА_1 в приймальні, вона не чула, так як двері були зачинені.

Свідок ОСОБА_2 суду пояснив, що він був присутній на засіданні сесії Доманівської районної ради в серпні 2020р. Перед засіданням сесії відбулося засідання комітету. На засіданні комітету, коли почав виступати ОСОБА_1 , він і ще кілька депутатів вийшли із залу. ОСОБА_2 сказав, що для нього це пусте місце. Після завершення сесії він разом із ОСОБА_5 пішли до кабінету голови районної ради ОСОБА_4 , зясувати питання що стосуються освіти. До кабінету без дозволу зайшов ОСОБА_1 і вимагав, щоб його прийняли. Щоб ОСОБА_1 не заважав їм вирішувати питання щодо освіти, вони перейшли до іншого кабінету. Після цього, коли він разом із ОСОБА_5 проходили по коридору, назустріч налетів ОСОБА_1 , вдарив ОСОБА_2 в плече та схопив за сорочку, при цьому відірвавши карман. ОСОБА_1 погрожував розібратися, чого його ображають, виражався нецензурною лайкою. В коридорі були присутні люди. ОСОБА_3 відтиснила ОСОБА_1 до приймальні та не випускала звідти, поки не прийшли працівники поліції.

Заслухавши пояснення ОСОБА_1 , свідків допитаних в судовому засіданні, дослідивши письмові докази, долучені до протоколу та докази , надані ОСОБА_1 , суд приходить до наступного висновку.

Відповідно до ст. 245 КУпАП, завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

Згідно зі ст. 251 КУпАП, доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Обовязок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу.

Згідно ст.280 КУпАП- орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобовязаний зясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що помякшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстав для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадській організації, трудового колективу, а також зясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до ст. 9 КУпАП, адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачена відповідальність.

Склад адміністративного правопорушення включає в себе ознаки, які характеризують зовнішній прояв поведінки особи, його спрямованість та наслідки; ознаки, що характеризують правопорушника і його психічне ставлення до скоєного. Відповідно ознаки складу адміністративного правопорушення об`єднаються у чотири групи (елементи): об`єкт адміністративного правопорушення, об`єктивна сторона адміністративного правопорушення, суб`єкт адміністративного правопорушення та суб`єктивна сторона адміністративного правопорушення. Всі зазначені елементи складу адміністративного правопорушення є обов`язковими. Суб`єктивна сторона відображає психічне ставлення особи до скоєного діяння і наслідків, що наступають в результаті цього діяння. Вина особи є необхідним елементом суб`єктивної сторони.

Фабулою ст. 173 КУпАП визначено, що адміністративна відповідальність наступає за дрібне хуліганство, тобто нецензурну лайку в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Дрібне хуліганство характеризується умислом, тобто особа, яка здійснює дрібне хуліганство, розуміє, усвідомлює, що своїми діями вона порушує громадський порядок і бажає або свідомо допускає прояв неповаги до суспільства.

Суть даного правопорушення зводиться до вчинення таких дій, що привели до порушення громадського порядку і спокою громадян.

Громадська небезпека дій правопорушників проявляється в тому, що дрібне хуліганство певною мірою дезорганізує весь комплекс суспільних відносин, що склалися, а дії правопорушників спрямовані проти забезпечення нормального життя, суспільно-політичної діяльності громадян. Дрібне хуліганство необхідно відрізняти від таких схожих дій, як самоправство, приниження гідності, нанесення побоїв, або інших проступків, які мають наслідком адміністративну відповідальність .

Об`єктивна сторона правопорушення, передбаченого даною нормою, полягає у нецензурній лайці в громадських місцях, образливому ставленні до громадян та інших діях, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

До поняття "інші подібні дії" слід віднести такі прояви дрібного хуліганства, як: насильницьке вторгнення в громадські місця всупереч забороні певних осіб, покликаних слідкувати за порядком; співання нецензурних пісень, розповідання вульгарних анекдотів групам людей; вигуки, свист під час демонстрації кінофільмів; гвалт, крики з хуліганських мотивів біля вікон громадян у нічний час; публічне справляння природних потреб у невідведених для цього місцях; поява у громадському місці в оголеному вигляді; самовільне без потреби зупинення комунального транспорту; нанесення непристойних малюнків на тротуари, стіни, паркани, двері чи вчинення написів нецензурного змісту; грубе порушення черг, яке супроводжується ображанням громадян та проявом неповаги до них; знищення або пошкодження з хуліганських мотивів якого-небудь майна у незначних розмірах; зривання афіш, плакатів, газет, оголошень зі стендів; умисна (з бешкетництва) швидка їзда на автомобілях та мотоциклах по калюжах поблизу тротуарів, зупинок, інших місць скупчення людей тощо.

Обов`язковою ознакою об`єктивної сторони цього правопорушення є місце його скоєння, а саме - громадське місце, яке дістало законодавче визначення як частина (частини) будь-якої будівлі, споруди, яка доступна або відкрита для населення вільно, чи за запрошенням

Суб`єктивна сторона дрібного хуліганства полягає у неповазі до суспільства, у прагненні показати свою зневагу до існуючих правил і норм поведінки в суспільстві, самоутвердитися за рахунок приниження інших осіб, протиставити себе іншим громадянам, суспільству, державі. Умисний прояв винним явної неповаги до оточуючих - головний момент, що визначає зміст і сенс поведінки хулігана. За відсутності такого мотиву не може бути дрібного хуліганства.

Як вбачається з протоколу про адміністративне правопорушення серії АПР18 №245857 від 05.08.2020р., ОСОБА_1 поставлено в провину те, що він в приміщенні районної ради виражався грубою нецензурною лайкою на адресу ОСОБА_2 та ОСОБА_7 , хапав ОСОБА_2 за одяг.

До протоколу долучені письмові пояснення потерпілого ОСОБА_2 та пояснення свідків ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_9 , ОСОБА_5 , ОСОБА_8

ОСОБА_1 просив не брати до уваги як доказ покази свідків, так як вони є, на його думку, неправдивими. ОСОБА_10 пояснив, що свідки є залежними особами, і щоб утриматися на роботі, вони дали свідчення на користь ОСОБА_4 та ОСОБА_2 , які зацікавлені в результаті розгляду адміністративного протоколу.

Однак, суд не погоджується з думкою ОСОБА_1 і вважає, що пояснення свідків повинні бути враховані при винесенні рішення по даній справі, так як свідки є очевидцями події та попереджені про кримінальну відповідальність за дачу завідомо неправдивих свідчень.

Із пояснень ОСОБА_2 , письмових доказів,наданих ОСОБА_1 щодо діяльності потерпілого на посаді директора школи, а також пояснення ОСОБА_1 , вбачається, що між ОСОБА_2 та ОСОБА_1 досить тривалий час існують неприязні стосунки, які неодноразово виливалися в різні конфлікти. Конфлікт, який мав місце 05.08.2020р., виник по причині ігнорування ОСОБА_2 виступу ОСОБА_1 на засіданні комітету. ОСОБА_11 сприйняв як образу залишення ОСОБА_2 зали засідань, сказавши, що це для нього пусте місце.

Із наданих ОСОБА_1 суду документів на свідка ОСОБА_7 , що її характеризують як публічну особу, також вбачаються тривалі неприязні стосунки , які виникли між ОСОБА_1 ,як депутатом районної ради, та ОСОБА_7 , теж як депутатом районної ради.

Свідки, допитані в судовому засіданні, підтвердили наявність конфлікту, який виник між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , але кожен свідок виклав бачення конфлікту по своємому, як вони його сприйняли .

Викладаючи обставини адміністративного правопорушення в протоколі, інспектором СРПП Доманівського ВП, в порушення вимог ст.256 КУпАП, не викладено суті дрібного хуліганства, а саме -

з яких мотивів виражався ОСОБА_1 нецензурною лайкою в адресу ОСОБА_2 та ОСОБА_7 , чи порушували його дії громадський порядок і спокій громадян, чи носили дії ОСОБА_1 безпричинний характер.

У протоколі про адміністративне правопорушення мають бути зазначені: дата і місце складення; посада, прізвище, імя, по батькові особи, яка його склала; відомості про особу порушника; місце, час учинення і суть дрібного хуліганства; прізвища, адреси свідків і потерпілих, якщо вони є; пояснення порушника; інші відмості, необхідні для вирішення справи, в т.ч. про матеріальну шкоду, якщо її було заподіяно (ч1ст.256 КУпАП).

Не викладена в протоколі , в повному обсязі, суть дрібного хуліганства, позбавляє суд можливості визначити вину особи, відносно якої складено протокол.

Відповідно до статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

За змістом завдань Кодексу України про адміністративні правопорушення та загальних норм Конституції України та Європейської конвенції з прав людини та основоположних свобод, вина особи у вчиненні адміністративного правопорушення має бути доведена належними доказами, а будь-які сумніви і протиріччя повинні трактуватися на користь особи, яка притягається до адміністративної відповідальності.

Враховуючи вищевикладене, суд вважає, що в матеріалах справи відсутні достатні дані, які б свідчили про те, що 05.08.2020р. мали місце дії ОСОБА_1 , спрямовані на порушення громадського порядку та спокою громадян з хуліганських мотивів. А тому суд приходить до висновку про відсутність в діях особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, про яке йдеться у протоколі серії АПР18 №245857 від 05.08.2020р.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП, провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю в разі встановлення відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

Керуючись ст.ст. 33, 173, 221, 247, 268, 283, 287 КУпАП, суддя,

П О С Т А Н О В И В :

Провадження у справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП закрити, за відсутністю складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена протягом 10 днів з дня її винесення шляхом подачі апеляційної скарги до Миколаївського апеляційного суду через Доманівський районний суд Миколаївської області.

Суддя : Н. І. Єгорова