Справа № 681/1179/20
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21 вересня 2020 року Суддя Полонського районного суду Хмельницької області Дідек М.Б., розглянувши матеріали, які надійшли з Полонського ВП Шепетівського ВП ГУНП в Хмельницькій області, щодо притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , проживаючої за адресою: АДРЕСА_1 , фізичної-особи підприємця,

-за ст.44-3 КУпАП,

встановив:

Згідно протоколу серії АПР18 № 689169 від 09.09.2020 року ОСОБА_1 09.09.2020 року близько 12:30хвилин в с. Браженці по вул. Центральній, у магазині «теремок» ФОП « ОСОБА_1 » здійснювала продаж товару покупцям без одягнутих захисних масок, які закривають ніс та рот, чим порушила постанову КМУ №757 від 28.08.2020 року, а саме п.п.1, п.10 та вчинила правопорушення передбачене ст.44-3 КУпАП.

Провадження в даній адміністративній справі підлягає закриттю з наступних підстав.

Відповідно до ст.280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Згідно зі п. 4 ч. 3 ст. 129 Конституції України, однією із засад судочинства є змагальність сторін і закон не покладає на суд обов`язок збирати докази винуватості чи невинуватості особи.

Державні органи не мають права перекладати обов`язок доказування невинуватості на особу, відносно якої складено протокол про адміністративне правопорушення.

Диспозиція ст. 44-3 КУпАП передбачає відповідальність за порушення правил щодо карантину людей, санітарно-гігієнічних, санітарно-протиепідемічних правил і норм, передбачених Законом України «Про захист населення від інфекційних хвороб», іншими актами законодавства, а також рішень органів місцевого самоврядування з питань боротьби з інфекційними хворобами.

Вказана норма носить бланкетний характер, тому серед ознак суті такого адміністративного правопорушення обов`язково повинно бути посилання на конкретний нормативно-правовий акт, яким встановлюються відповідні правила та якого не дотрималась особа, яка притягається до адміністративної відповідальності, порушивши тим самим законодавчі приписи.

У протоколі про адміністративне правопорушення серії АПР18 № 689169 від 09.09.2020 року зазначено, що ОСОБА_1 своїми діями порушив вимоги підпункту 1 пункту 10 постанови КМУ № 757 від 28.08.2020 року.

Згідно постанови Кабінету Міністрів України №757 від 28.08.2020 року «Про внесення змін до деяких актів Кабінету Міністрів України» підпункт 1 пункту 10 відсутні, даною постановою лише вносяться зміни у постанови Кабінету Міністрів України від 22 липня 2020 р. № 641 Про встановлення карантину та запровадження посилених протиепідемічних заходів на території із значним поширенням гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2 (Офіційний вісник України, 2020 р., № 63, ст. 2029) - із змінами, внесеними постановою Кабінету Міністрів України від 12 серпня 2020 р. № 712.

Таким чином викладене ОСОБА_1 формулювання обвинувачення не відповідає змісту порушення, оскільки п.п.1 п.10 у постанові КМУ №757 від 28.08.2020р.- відсутній, а відтак працівником поліції невірно вказано нормативно- правовий акт, який порушила ОСОБА_1 .

Відповідно до ч. 1 ст. 8 КУпАП, особа, яка вчинила адміністративне правопорушення, підлягає відповідальності на підставі закону, що діє під час і за місцем вчинення правопорушення.

Відповідно до вимог ст. 254 КУпАП єдиним документом, в якому може бути зафіксований зміст адміністративного правопорушення є протокол про адміністративне правопорушення. Дана норма Закону є імперативною і розширеному тлумаченню не підлягає.

Враховуючи положення, викладені у справах «Малофєєва проти Росії» («Malofeyeva v. Russia», рішення від 30 травня 2013 року, заява № 36673/04) та «Карелін проти Росії»(«Karelin v. Russia» заява № 926/08, рішення від 20 вересня 2016 року) де Суд, серед іншого, зазначив, що у випадку, коли викладена в протоколі фабула адміністративного правопорушення не відображає всіх істотних ознак складу правопорушення, суд не має права самостійно редагувати її, а так само не може відшукувати докази на користь обвинувачення, оскільки це становитиме порушення права на захист (особа не може належним чином підготуватися до захисту) та принципу рівності сторін процесу (оскільки особа має захищатися від обвинувачення, яке підтримується не стороною обвинувачення, а фактично судом), суд приходить до висновку про закриття провадження у справі на підставі ч.1 ст. 247 КУпАП у зв`язку з відсутністю у діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 44-3 КУпАП, за обставин, викладених у протоколі про адміністративне правопорушення

Згідно із п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення підлягає закриттю у випадку відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

Керуючись ст. ст. 8, 247 ч.1, 283, 284 ч.1 п. 3 Кодексу України про адміністративні правопорушення, суддя,

постановив:

Адміністративну справу відносно ОСОБА_1 закрити у зв`язку з відсутністю в її діях складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 44-3 КУпАП.

Постанова може бути оскаржена особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником протягом 10-ти днів з дня її винесення в Хмельницький апеляційний суд через Полонський районний суд Хмельницької області.

Суддя Дідек М.Б.