П О С Т А Н О В А

іменем України

Справа №377/126/20

Провадження №3/377/47/20

06 березня 2020 року суддя Славутицького міського суду Київської області Теремецька Н.Ф., за відсутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду в м. Славутичі справу про адміністративне правопорушення, передбачене ч. 3 ст. 173-4 КУпАП, що надійшла із Славутицького ВП Броварського ВП ГУ Національної поліції в Київській області відносно:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , працюючої на посаді касира в супермаркеті «Страпон», зареєстрованої за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючої за адресою: АДРЕСА_2 , -

У С Т А Н О В И Л А:

Згідно протоколу про адміністративне правопорушення серії ГР 206730 від 18.02.2020 року малолітня ОСОБА_2 , 2009 року народження, систематично вчиняла психологічне насильство відносно малолітнього ОСОБА_3 , 2009 року народження, під час освітнього процесу, в ЗОШ № 1 м. Славутич, останнє 13.12.2019 року, внаслідок чого могла бути заподіяна шкода психічному здоров`ю потерпілого ОСОБА_3 , 2009 року народження. Але в зв`язку з тим, що ОСОБА_2 не досягла 16-го віку, до відповідальності притягується її мати ОСОБА_1 ..

ОСОБА_1 про дату, час та місце судового засідання повідомлялася за місцем проживання, вказаним у протоколі про адміністративне правопорушення, та за допомогою телефонограми, але в судове засідання не з`явилася, клопотання про відкладення розгляду справи до суду не надіслала, що не є перешкодою для розгляду справи відповідно до ст. 268 КУпАП.

Дослідивши матеріали справи, вважаю необхідним зробити наступний висновок.

Відповідно до частини першої статті 8 Конституції України в Україні визнається і діє принцип верховенства права.

Згідно із статтею 19 Конституції України правовий порядок в Україні ґрунтується на засадах, відповідно до яких ніхто не може бути примушений робити те, що не передбачено законодавством. Органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією України та законами України.

Відповідно до статті 1 КУпАП завданням Кодексу України про адміністративні правопорушення є охорона прав і свобод громадян, власності, конституційного ладу України, прав і законних інтересів підприємств, установ і організацій, встановленого правопорядку, зміцнення законності, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі точного і неухильного додержання Конституції України і законів України, поваги до прав, честі і гідності інших громадян, до правил співжиття, сумлінного виконання своїх обов`язків, відповідальності перед суспільством.

Частина 1 ст. 7 КУпАП передбачає, що ніхто не може бути підданий заходу впливу у зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом.

Відповідно до статті 9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на

громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Згідно з вимогами ст. 245 КУпАП одним із завдань провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи та вирішення її в точній відповідності з законом, а судове рішення згідно закону повинно бути законним, обґрунтованим і вмотивованим.

Як зазначено у ст. 256 КУпАП та «Інструкції з оформлення матеріалів про адміністративні правопорушення в органах поліції», затвердженої Наказом Міністерства внутрішніх справ України за № 1376 від 06.11.2015 року, зареєстрованої в Міністерстві

юстиції України 01 грудня 2015 року за № 1496/27941, у протоколі про адмінправопорушення поряд з іншим, повинно бути чітко зазначено місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення, яка повинна точно відповідати ознакам складу адміністративного правопорушення зазначеним у статті КУпАП за якою складено протокол, а до протоколу повинні бути додані докази вчиненого правопорушення.

При цьому суть адміністративного правопорушення має бути конкретною за змістом, викладеною з урахуванням суб`єктивних та об`єктивних ознак складу адміністративного правопорушення, передбачених ч. 3 ст. 173-4 КУпАП.

Як зазначено у протоколі про адміністративне правопорушення, малолітня ОСОБА_2 , 2009 року народження, систематично вчиняла психологічне насильство відносно малолітнього ОСОБА_3 , 2009 року народження, під час освітнього процесу, в ЗОШ № 1 м. Славутич, останнє 13.12.2019 року, внаслідок чого могла бути заподіяна шкода психічному здоров`ю потерпілого ОСОБА_3 , 2009 року народження.

Відповідно до ч.3 ст. 173-4 КУпАП, адміністративна відповідальність батьків настає за вчинення малолітніми або неповнолітніми особами віком від 14 до 16 років булінгу (цькування), тобто діяння учасників освітнього процесу, які полягають у психологічному, фізичному, економічному, сексуальному насильстві, у тому числі із застосуванням засобів електронних комунікацій, що вчиняються стосовно малолітньої чи неповнолітньої особи або такою особою стосовно інших учасників освітнього процесу, внаслідок чого могла бути чи була заподіяна шкода психічному або фізичному здоров`ю потерпілого.

Згідно з п.3-1 ст. 1 Закону України «Про освіту» типовими ознаками булінгу (цькування) є: систематичність (повторюваність) діяння; наявність сторін - кривдник (булер), потерпілий (жертва булінгу), спостерігачі (за наявності); дії або бездіяльність кривдника, наслідком яких є заподіяння психічної та/або фізичної шкоди, приниження, страх, тривога, підпорядкування потерпілого інтересам кривдника, та/або спричинення соціальної ізоляції потерпілого.

З аналізу вказаного протоколу про адміністративне правопорушення вбачається, що суть адміністративного правопорушення викладена в загальних рисах без конкретизації об`єктивних ознак складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 173-4 КУпАП, зокрема, в протоколі, не конкретизовано, які саме дії, що мають ознаки психологічного насильства, були вчинені ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , по відношенню до потерпілого ОСОБА_3 та коли саме.

Таким чином, викладена в протоколі фабула адміністративного правопорушення, передбаченого ч.3 ст.173-4 КУпАП, щодо ОСОБА_1 не відображає всіх істотних ознак складу правопорушення, а саме, не в повній мірі виписана об`єктивна сторона складу цього правопорушення.

Виходячи з конституційного принципу поділу влади, завдань та функцій судочинства, будь-яка зміна формулювання суті правопорушення, викладена у протоколі про адміністративне правопорушення, не допустима і є порушенням встановленого у державі правового порядку, а також порушення права на захист особи, яка притягається до адміністративної відповідальності.

Відповідно до рішень Європейського суду з прав людини у справах «Малофєєва проти Росії» («Malofeyeva v. Russia», рішення від 30 травня 2013 року, заява № 36673/04) та «Карелін проти Росії» («Karelin v. Russia» заява № 926/08, рішення від 20 вересня 2016 року), у випадку, коли викладена в протоколі фабула адміністративного правопорушення не відображає всіх істотних ознак складу правопорушення, суд не має права самостійно редагувати її, а так само не може відшукувати докази на користь обвинувачення, оскільки це становитиме порушення права

на захист (особа не може належним чином підготуватися до захисту) та принципу рівності сторін процесу (оскільки особа має захищатися від обвинувачення, яке підтримується не стороною обвинувачення, а фактично судом).

Таким чином, складений протокол про адміністративне правопорушення не можна визнати належним та допустимим доказом вчинення правопорушення, передбаченого частиною 3 статті 173-4 КУпАП.

За таких обставин відсутні законні підстави для висновку про наявність складу правопорушення у діях ОСОБА_1 та притягнення її до адміністративної відповідальності за правопорушення, передбачене частиною 3 статті 173-4 КУпАП.

Відповідно до пункту 1 частини 1 статті 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочате, а розпочате підлягає закриттю за обставин відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

На підставі викладеного необхідно закрити провадження у справі про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності, передбаченої ч. 3 ст. 173-4 КУпАП, за відсутністю складу адміністративного правопорушення.

Керуючись ст. ст. 247, 283-284 КУпАП, -

П О С Т А Н О В И Л А:

Закрити провадження у справі про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за вчинення правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 173-4 КУпАП, за відсутністю складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом десяти днів з дня її винесення.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги постанова, якщо її не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Суддя Н. Ф. Теремецька