Справа № 425/755/20
Провадження № 33/810/151/20
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

30 вересня 2020 року м. Сєвєродонецьк Луганської області

Луганський апеляційний суд в складі:

Головуючого судді - Савича Ю.М.

За участю :

секретаря судового засідання - Василович Г.Ю.

прокурорів - Сухіна Д.В., Каліберди К.С.

особи, яку притягнуто

до адміністративної відповідальності - ОСОБА_1

захисника - адвоката - Слєсарєва І.Е.

Розглянувши у відкритому судовому засіданні, в приміщенні Луганського апеляційного суду апеляційну скаргу захисника - адвоката Слєсарєва І.Е. в інтересах ОСОБА_1 на

постанову Рубіжанського міського суду Луганської області від 27 липня 2020 року, якою ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Рубіжне Луганської області, громадянина України, не працюючого, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 притягнуто до адміністративної відповідальності за ч.ч.1,2 ст.172-7 КУпАП ,-

ВСТАНОВИВ:

Постановою Рубіжанського міського суду Луганської області від 27 липня 2020 року ОСОБА_1 визнано винним у скоєнні адміністративних правопорушень, передбачених ч.ч.1,2 ст. 172-7 КУпАП та накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу у розмірі двісті неоподаткованих мінімумів доходів громадян, що складає 3 400 грн. 00 коп. та стягнуто судовий збір у розмірі 420 грн. 40 коп. на користь держави.

В постанові зазначено, що відповідно до протоколів про адміністративні правопорушення, пов`язані з корупцією № 32, №33, №34, №35, № 36, №37 від 28.02.2020 року, виконуючий обов`язки директора Комунального спеціалізованого теплопозабезпечуючого підприємства «Рубіжнетеплокомуненерго» Рубіжанської міської ради Луганської області ОСОБА_1 , будучі відповідно до пункту «а» пункту 2 частини першої статті 3 Закону України «Про запобігання корупції» суб`єктом на якого поширюються вимоги Закону та примітки статті 172-7 КУпАП, суб`єктом відповідальності за правопорушення, пов`язані з корупцією, перебуваючи в місті Рубіжне, діючи в межах своїх повноважень, маючи приватний інтерес, діючи в порушення пунктів 2, 3 частини першої статті 28 ЗУ « Про запобігання корупції», не повідомив не пізніше наступного робочого дня про наявність у нього реального конфлікту інтересів безпосереднього керівника голову Рубіжанської міської ради Луганської області , з моменту підписання документів, а саме: наказу №278 від 01.10.2018 про встановлення надбавки за високі досягнення у праці, якісне і своєчасне виконання трудових зобов`язань у розмірі 30% від посадового окладу по основній роботі майстру дільниці №1 ОСОБА_2 , який є його близькою особою (рідним братом); наказу №278 від 01.10.2018 про встановлення надбавки за високі досягнення у праці, якісне і своєчасне виконання трудових зобов`язань у розмірі 30% від посадового окладу по основній роботі майстру дільниці №1 ОСОБА_2 , який є його близькою особою (рідним братом); наказу №344 від 30.11.2018 про встановлення надбавки за високі досягнення у праці, якісне і своєчасне виконання трудових зобов`язань у розмірі 50% від посадового окладу по основній роботі майстру дільниці №1 ОСОБА_2 , який є його близькою особою (рідним братом); наказу №344 від 30.11.2018 про встановлення надбавки за високі досягнення у праці, якісне і своєчасне виконання трудових зобов`язань у розмірі 50% від посадового окладу по основній роботі майстру дільниці №1 ОСОБА_2 , який є його близькою особою (рідним братом); наказу №119/1 від 03.06.2019 про встановлення надбавки за високі досягнення у праці, якісне і своєчасне виконання трудових зобов`язань у розмірі 35% посадового окладу по основній роботі майстру дільниці №1 ОСОБА_2 , який є його близькою особою (рідним братом); наказу №119/1 від 03.06.2019 про встановлення надбавки за високі досягнення у праці, якісне і своєчасне виконання трудових зобов`язань у розмірі 35% посадового окладу по основній роботі майстру дільниці №1 ОСОБА_2 , який є його близькою особою (рідним братом), чим вчинив адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією, відповідальність за яке передбачена частинами 1та 2 статті 172-7 КУпАП.

Відповідно до п.1.1 статуту Комунального спеціалізованого теплопозабезпечуючого підприємства «Рубіжнетеплокомуненерго» Рубіжанської міської ради Луганської області(далі КСТП «РТКЕ»), КСТП «РТКЕ» створено за рішенням Рубіжанської міської ради Луганської області від 29.04.2005. КСТП «РТКЕ» є юридичною особою публічного права.

Згідно до наказу № 14-к від 14.02.2018 з особового складу СПТП «РТКЕ», ОСОБА_1 прийнято на посаду інженера ( з контрольно - вимірювальних приладів та автоматики) з 15.02.2018.

Відповідно до наказу КСТП «РТКЕ» №36-к від 10.04.2018 на ОСОБА_1 покладено обов`язки головного інженера.

Наказом КСТП «РТКЕ» №96-к від 07.08.2018, згідно розпорядження Рубіжанського міського голови від 07.08.2018 №665-к, на ОСОБА_1 покладено виконання обов`язків директора КСТП «РТКЕ».

Розпорядженням Рубіжанського міського голови №488-к від 11.06.2019, ОСОБА_1 призначено на посаду директора КСТП «РТКЕ» з 14.06.2019.

Відповідно до Контракту №8 від 11.06.2019 з керівником підприємства, що є у комунальній власності, директора КСТП «РТКЕ» ОСОБА_1 наділено посадовими повноваженнями здійснювати організаційно розпорядчі та адміністративно- господарські функції.

Таким чином, директор КСТП «РТКЕ» ОСОБА_1 є посадовою особою юридичної особи публічного права, тобто є суб`єктом відповідальності за вчинення правопорушення, пов`язаного з корупцією.

Наказом №120 від 03.06.2019 ОСОБА_1 затвердив Антикорупційну програму КСТП «РТКЕ» в розділі ІІІ та ХІ, якої викладені спеціальні обмеження, встановлені ст.28 «Запобігання та врегулювання конфлікту інтересів» Закону України «Про запобігання корупції».

ОСОБА_1 подав щорічні декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування за 2016,2017,2018 роки за період неохоплений раніше поданими деклараціями ( перед звільненням) та декларацію суб`єкта декларування, який припинив діяльність, пов`язану з виконанням функцій держави або місцевого самоврядування за 2019 рік у строки, передбачені законом, що свідчить про обізнаність останнього з вимогами цього Закону.

Відповідно до ч.5 розділу 1 контракту №8 від 11.06.2019 з керівником підприємства, що є у комунальній власності від 11.06.2019 директор КСТП «РТКЕ» підзвітний виконавчому комітету Рубіжанської міської ради Луганської області.

Відповідно до ч.5 ст.51 ЗУ «Про місцеве самоврядування в Україні», очолює виконавчий комітет сільської, селищної, міської ради, відповідно, сільський, селищний, міський голова, районної у місті ради - голова відповідної ради. Отже в.о. директора КСТП «РТКЕ» ОСОБА_1 підпорядковується голові Рубіжанської міської ради Луганської області.

Таким чином, про наявність реального конфлікту інтересів ОСОБА_1 зобов`язаний повідомляти безпосереднього керівника - голову Рубіжанської міської ради Луганської області .

Згідно відомостей Східного міжрегіонального управління міністерства юстиції (м.Харків) від 14.02.2020 за №3341/5195/12/20Л/05.3 ОСОБА_1 та ОСОБА_2 є рідними братами, отже, відповідно до частини першої статті 1 Закону України «Про запобігання корупції» - є близькими особами.

Наказом з особового складу КСТП «РТКЕ» від 01.04.2015 №28-к, ОСОБА_2 прийнято на посаду підсобного робітника цеху ЦРЛ; наказом від 16.09.2015 №155-к, його переведено на посаду слюсаря дільниці №1, а наказом № 127-К від 01.10.2018 ОСОБА_2 переведено на посаду майстра дільниці №1.

Зазначена обставина сімейних стосунків ОСОБА_2 та в.о. директора КСТП «РТКЕ» ОСОБА_1 обумовлює приватний інтерес останнього, який полягає в службовій можливості покращення умов праці, матеріального та соціально-побутового забезпечення своєму рідному брату, що створює потенційний конфлікт інтересів.

Так, відповідно до визначення, яке міститься в статті 1 Закону:

Приватний інтерес - будь-який майновий чи немайновий інтерес особи, у тому числі зумовлений особистими, сімейними, дружніми чи іншими позаслужбовими стосунками з фізичними чи юридичними особами, у тому числі ті, що виникають у зв`язку з членством або діяльністю в громадських, політичних, релігійних чи інших організаціях.

Потенційний конфлікт інтересів - наявність у особи приватного інтересу у сфері, в якій вона виконує свої службові чи представницькі повноваження, що може вплинути на об`єктивність чи неупередженість прийняття нею рішень, або на вчинення чи не вчинення дій під час виконання зазначених повноважень.

Враховуючи викладене, з моменту набуття чинності положень Закону України «Про запобігання корупції» у в.о. директора КСТП «РТКЕ» ОСОБА_1 виник приватний інтерес, оскільки знаходиться в сфері, в якій він виконує свої службові повноваження, що може вплинути на об`єктивність чи неупередженість прийняття ним рішень, або на вчинення чи не вчинення дій під час виконання зазначених повноважень.

Згідно частини першої статті 28 Закону особи, зазначені у пунктах 1, 2 частини першої ст. 3 цього Закону, зобов`язані:

1) вживати заходів щодо недопущення виникнення реального, потенційного конфлікту інтересів;

2) повідомляти не пізніше наступного робочого дня з моменту, коли особа дізналася чи повинна була дізнатися про наявність у неї реального чи потенційного конфлікту інтересів безпосереднього керівника, а у випадку перебування особи на посаді, яка не передбачає наявності у неї безпосереднього керівника, або в колегіальному органі - Національне агентство чи інший визначений законом орган або колегіальний орган, під час виконання повноважень у якому виник конфлікт інтересів, відповідно;

3) не вчиняти дій та не приймати рішень в умовах реального конфлікту інтересів;

4) вжити заходів щодо врегулювання реального чи потенційного конфлікту інтересів.

Таким чином, бланкетні норми ч. 1 ст.172-7 та ч. 2 ст172-7 КУпАП відсилають до іншого нормативно-правового акту, яким є Закон України «Про запобігання корупції» і безпосередньо кореспондуються, крім іншого, з п. п. 1-4 ч. 1ст. 28 цього Закону, яка у свою чергу передбачає конкретні зобов`язання для визначених осіб.

Проте, ОСОБА_1 в порушення зазначених вимог чинного законодавства, про наявність у нього приватних інтересів у встановлений законом порядок голову Рубіжанської міської ради Луганської області, не повідомив.

В подальшому зазначений приватний інтерес ОСОБА_1 перейшов в реальний конфлікт інтересів при наступних обставинах.

Відповідно до п.3.9 розділу 4 колективного договору КСТП «РТКЕ» , конкретні розміри надбавок встановлюються власником КСТП «РТКЕ», тобто директором підприємства.

Згідно п.23 додатку №8 «Перелік професій, яким встановлена доплата за умовами праці» до змін та доповнень до колективного договору КСТП «РТКЕ» надбавка за високі досягнення у праці для керівників, професіоналів, фахівців та технічних службовців, встановлюється до 100%. Отже, тільки ОСОБА_1 мав повноваження встановлювати розміри надбавок працівникам шляхом видання відповідного наказу.

Згідно вищевказаних наказів в.о. директора КСТП «РТКЕ» ОСОБА_1 «Про встановлення надбавки за високі досягнення у праці, якісне і своєчасне виконання трудових обов`язків» майстру дільниці №1 ОСОБА_2 , який є його рідним братом, виплачено надбавки у різних розмірах від посадового окладу.

Відповідно до статті 1 Закону реальний конфлікт інтересів - суперечність між приватним інтересом особи та її службовими чи представницькими повноваженнями, що впливає на об`єктивність або неупередженість прийняття рішень, або на вчинення чи не вчинення дій під час виконання зазначених повноважень.

Наявність факту реального впливу в.о. директора КСТП «РТКЕ» ОСОБА_1 під час розгляду питання про встановлення надбавок до посадового окладу та підписання наказів про встановлення цих надбавок, а також суперечність між приватним інтересом ОСОБА_1 та його службовими повноваженнями, що вплинула на об`єктивність та неупередженість прийняття рішень, а також на вчинення дій під час виконання зазначених повноважень, зумовлений можливістю: отримання надбавок за рахунок бюджету майстром дільниці №1 ОСОБА_2 , який є його близькою особою.

Таким чином, під час видання зазначених вище наказів у ОСОБА_1 виник реальний конфлікт інтересів, який полягав у суперечності між приватним інтересом ОСОБА_1 , який полягав у покращенні матеріального та соціально-побутового забезпечення свого брата, та його службовими повноваженнями видавати накази у сфері трудових відносин з додержанням фінансової, бюджетної та штатно-кошторисної дисципліни в інтересах міської ради, що вплинуло на об`єктивність або неупередженість прийняття рішення з призначенням відповідної надбавки.

Отже, в.о. директора КСТП «РТКЕ» ОСОБА_1 , будучи посадовою особою місцевого самоврядування, на яку розповсюджуються обов`язки щодо запобігання та врегулювання конфлікту інтересів, передбачені статтею 28 Законом України «Про запобігання корупції», в робочий час, знаходячись в своєму робочому кабінеті, достовірно знаючи, що підписує вищевказані накази про встановлення надбавки за високі досягнення у праці, якісне і своєчасне виконання трудових обов`язків майстра дільниці №1 ОСОБА_2 , який є його братом, не повідомив про наявність у нього реального конфлікту інтересів, та вчинив дії в умовах реального конфлікту інтересів, чим порушив ст.ст.28,35 Закону України «Про запобігання корупції», та скоїв адміністративні правопорушення, передбачені ч.1 ст.172-7та ч.2 ст.172-7 КУпАП.

Захисник - адвокат Слєсарєв І.Е., що діє в інтересах ОСОБА_1 , в апеляційній скарзі не згоден з постановою суду, вважає, що протоколи про адміністративні правопорушення складені у відношенні ОСОБА_1 та додані до них матеріали не відповідають вимогам ст. 256 КУпАП.

Вказує, що протоколи були складені у відсутності ОСОБА_1 та йому не були роз`яснені його права та обов`язки, що підтвердив оперуповноважений 1-го сектору (протидії корупції) УСР в Луганській області ДСР Національної поліції України лейтенант поліції ОСОБА_3 , який склав ці протоколи. Під час допиту в якості свідка оперуповноважений ОСОБА_3 також пояснив, що оскільки ОСОБА_1 був відсутній, тому на підставі п.12 Інструкції з оформлення матеріалів про адміністративні правопорушення, йому не роз`яснювались права, його присутність не є обов`язковою, та протокол можливо направити поштою. Проте адвокат Слєсарєв І.Е. наголошує, що п. 12 Інструкції з оформлення матеріалів про адміністративні правопорушення в органах поліції не містить таких вимог, що підтверджує, на його думку, допущені грубі порушення під час складання протоколів.

Крім того, в порушення вказаних вимог ст.256 КУпАП та Інструкції, оперуповноваженим ОСОБА_3 , в адміністративних протоколах, у графі свідки вказані особи, які не є свідками скоєння адміністративного правопорушення, а які були присутні при складенні протоколів у відношенні ОСОБА_1 , тобто є понятими, при цьому звертає увагу суду, що КУпАП не передбачає присутності понятих під час складання (вручення) протоколу про адміністративне правопорушення, їх зазначення в адміністративних протоколах та підписання ними протоколів про адміністративне правопорушення.

Також посилається , що усі докази, які повноважна особа Національної поліції долучає до протоколів про адміністративне правопорушення, слід засвідчувати з урахуванням приписів ДСТУ 4163-2003 (Вимоги до оформлювання документів), прийнятого Державним комітетом України з питань технічного регулювання та споживчої політики й затвердженого наказом цього органу № 55 від 07.04.2003 року, який, як зазначеного у пункті 1.1 цього документа, поширюється на організаційно-розпорядчі документи - постанови, розпорядження, накази, положення, рішення, протоколи, акти, листи тощо, створювані в результаті діяльності органів державної влади України, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ, організацій та їх об`єднань усіх форм власності. Наведеним вимогам додані до протоколів № 32-37 про адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією, ксерокопії документів відповідають лише частково, оскільки лише окремі з них засвідчені належним чином, а саме: а.с. 107-112 - документи не засвідчені належним чином. Матеріали протоколів № 33-37 взагалі не засвідчені належним чином.

Адвокат наголошує, що вказані недоліки, допущені при оформленні матеріалів, є суттєвими, та унеможливлюють якісний, повний, об`єктивний розгляд справи, внаслідок чого це є підставою для повернення протоколу про адміністративне правопорушення на доопрацювання.

Також адвокат вказує, що в діях ОСОБА_1 відсутній склад адміністративних порушень, передбачених ч.ч. 1,2 ст. 172-7 КУпАП, оскільки, відповідно до ч.1 ст. 28 Закону України «Про запобігання корупції», для висновку про наявність в особи реального конфлікту інтересів та про прийняття нею рішення в умовах реального конфлікту інтересів необхідно встановити: наявність у особи приватного інтересу; наявність суперечності між приватним інтересом особи та її службовими повноваженнями; наявність впливу цієї суперечності на об`єктивність або неупередженість рішення; наявність повноважень на прийняття рішення. При цьому має бути чітко визначено, в чому саме полягає приватний інтерес конкретної особи; в чому саме проявляється суперечність між приватним інтересом та службовими повноваженнями цієї особи та її вплив на прийняття рішення.

Звертає увагу, що протоколи про адміністративні правопорушення стосовно ОСОБА_1 є ідентичними за змістом, містять загальні фрази, що характеризують наявність реального конфлікту інтересів, однак не наводять чіткого розмежування між приватним інтересом ОСОБА_1 та його службовими повноваженнями, та в чому полягає вплив на прийняття рішення.

Апелянт зазначає, що а ні протоколи, а ні постанова суду не містить в собі обставин та доказів на підтвердження того, що така суперечність реально вплинула на об`єктивність чи неупередженість прийнятих рішень.

Відповідно до матеріалів справи ОСОБА_2 , майстер дільниці № 1, прямо не підпорядкований директору підприємства, оскільки згідно до структури підприємства майстер дільниці прямо підпорядкований начальнику дільниці та головному інженеру.

Таким чином, конкретний розмір надбавки було встановлено за поданням безпосереднього керівника підрозділу, який у відповідності до умов колективного договору і здійснює контроль та оцінку результатів роботи ОСОБА_2 .

Тобто, закріплений порядок призначення надбавки працівникам свідчить про те, що ОСОБА_1 не мав очевидної можливості надання пільг та переваг ОСОБА_4 оскільки граничний розмір надбавки встановлений у колективному договорі , а розмір надбавки конкретним працівникам встановлюється за поданням безпосередніх їх керівників, в даному випадку головним інженером ОСОБА_5 , який і оцінював його внесок у загальні результати роботи. Крім того, жодного разу розмір надбавок ОСОБА_2 не був більшим від розміру надбавок іншим працівникам аналогічної професії.

З об`єктивної сторони склад правопорушень, передбачених ч.1 та ч.2 ст.172-7 КУпАП характеризується наявністю реального конфлікту інтересів та вчиненням дій в умовах реального конфлікту інтересів. Відповідні обставини підлягають безумовному встановленню, як при складенні протоколу, так і при здійсненні розгляду справи. Особу може бути визнано винною у вчиненні адміністративного правопорушення, в тому числі пов`язаного з корупцією, виключно в разі встановлення в її діянні всіх ознак складу інкримінованого їй адміністративного правопорушення, тобто наявність усіх необхідних елементів об`єктивних та суб`єктивних ознак, які характеризують діяння як правопорушення. Відсутність одного з елементів юридичних ознак складу правопорушення не утворює складу правопорушень, передбачених ч.1 та ч.2 ст. 172-7 КУпАП.

Отже, адвокат вважає, що висновки суду, щодо підтвердження вини ОСОБА_1 протоколами про адміністративні правопорушення та матеріалами справи є необґрунтованими.

Просить скасувати постанову Рубіжанського міського суду Луганської області від 27 липня 2020 року та закрити провадження по справі у зв`язку з відсутністю в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення. '

Захисник - адвокат та ОСОБА_1. свою апеляційну скаргу підтримали, просять постанову суду скасувати, провадження закрити в зв`язку з відсутністю складу адміністративного правопорушення, апеляційному суду пояснили, що протоколи про адміністративне правопорушення складено поліцейським ОСОБА_3 без участі ОСОБА_1 , їх копії останньому не вручались та не висилались поштою, його було позбавлено можливості надати необхідні пояснення, ряд документів, доданих до протоколів , належним чином не завірені, в діях ОСОБА_1 відсутній склад адміністративного правопорушення, оскільки його брат ОСОБА_2 безпосередньо підпорядковувався начальнику дільниці та головному інженеру, а не йому, як начальнику Рубіжанського теплокомуненерго, а без письмового подання зазначених осіб, премії ОСОБА_2 не нараховувались та не виплачувались, а виплачені премії не перевищували розміри премій , які виплачувались іншим працівникам, що реальний конфлікт інтересів відсутній, а тому відсутній склад адміністративного правопорушення.

ОСОБА_1 пояснив, що він отримав конверт із поліції, в якому були відсутні будь-які документи, в ньому знаходились чисті аркуші паперу, з цього приводу в поліцію він не звертався, заявив, що докази на підтвердження вказано факту у нього відсутні, вважав, що має місце помилка працівників поліції, оскільки на його адресу ними було направлено поштовий конверт із чистими аркушами паперу.

Прокурори Сухін Д.В. та Каліберда К.С. апеляційному суду пояснили , що вважають постанову суду першої інстанції законною та обґрунтованою, апеляційну скаргу такою, що не підлягає задоволенню, щодо складання протоколів поліцейським та вручення їх копій чи направлення по пошті ОСОБА_1 , пояснили , що копії протоколів поліцейським ОСОБА_3 на адресу ОСОБА_1 були направлені поштою, про що свідчить поштова квитанція від 03.03.2020 року, тому права останнього на отримання копій протоколів не були порушені, що в діях ОСОБА_1 є склад адміністративного правопорушення, так як він не повідомив про наявність у нього реального конфлікту інтересів та прийняв рішення в умовах реального конфлікту інтересів, той факт, що ОСОБА_2 безпосередньо не підпорядкований своєму рідному братові ОСОБА_1 ніяким чином не впливає в даному випадку на кваліфікацію адміністративного правопорушення, що преміювання ОСОБА_2 здійснювалось на підставі наказу його брата ОСОБА_1 , як керівника юридичної установи.

Поліцейський ОСОБА_3 , як особа, яка склала протоколи про адміністративне правопорушення стосовно ОСОБА_1 , як свідок, апеляційному суду надав пояснення, які тотожні інформації, зазначеній в протоколах про адміністративне правопорушення, додатково пояснив, що 28.02.2020 р. ним складено шість протоколів про адміністративні правопорушення стосовно ОСОБА_1 за ст.172-7 КУпАП. З метою ознайомлення правопорушника з протоколами та врученням їх копії, він приходив на домашню адресу ОСОБА_2 , однак, там його не виявилось, тому копії протоколів він направив 29.02.2020 року рекомендованим листом з повідомленням , з поштового відділення № 5 м. Сєвєродонецька, яке розташоване по пр.-ту Центральному на домашню адресу ОСОБА_1 АДРЕСА_1 .

Перед відправкою пошти, у нього була телефонна розмова з ОСОБА_1 , який відмовився знайомитись з протоколами та зустрічатись з ним, вимагав, щоб поліцейські направили йому повістку, тільки тоді він приїде до них, тому він не мав об`єктивної можливості роз`яснити ОСОБА_1 права та обов`язки, оскільки останній зловживав своїми процесуальними прарвами. Вважає, що в діях останнього наявні склади адміністративного правопорушення, передбаченіч.ч.1.2 ст.172-7 КУпАП.

Вислухавши ОСОБА_1 та його захисника Слєсарєва І.Е., які підтримали свою апеляційну скаргу, просять постанову суду скасувати, провадження по справі закрити, у зв`язку з відсутністю в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення , надали пояснення, тотожні апеляційній скарзі, прокурорів, які вважали апеляційну скаргу безпідставною та необґрунтованою, такою, що не підлягає задоволенню, а постанову суду законною та обґрунтованою, свідка - поліцейського ОСОБА_3 , який склав протоколи про правопорушення стосовно ОСОБА_1 , їх підтримав та надав пояснення щодо питань, які зазначені в апеляційній скарзі, дослідивши матеріали справи та перевіривши апеляційні доводи, апеляційний суд доходить наступних висновків.

Відповідно до ч.7 ст.294 КУпАП апеляційний суд переглядає справу в межах апеляційної скарги.

Перевіряючи доводи апеляційної скарги щодо відсутності в діях ОСОБА_1 складу адміністративних правопорушень, пов`язаних з корупцією, та передбачених ч.1,2 ст.172-7 КУпАП, апеляційний суд вважає за необхідне зазначити наступне.

Згідно ст.7 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

Відповідно до положень ст.ст. 245, 252, 280, 283 КпАП України при розгляді справи про адміністративні правопорушення забезпечується всебічне, повне та об`єктивне з`ясування обставин справи, підлягають з`ясуванню питання про те, чи було вчинене адміністративне правопорушення та чи винна особа в його вчинені, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, рішення приймається на підставі доказів долучених у суді і оцінених суддею за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженню всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом.

Як зазначено у диспозиції ч.1 ст.172-7 КУпАП відповідальність за даною нормою закону настає у разі неповідомлення особою у встановлених законом випадках та порядку про наявність у неї реального конфлікту інтересів.

Вчинення дій чи прийняття рішень в умовах реального конфлікту інтересів тягне за собою відповідальність, передбачену ч.2 ст.172-7 цього Кодексу.

Згідно примітки до статті 172-7 КУпАП:

1. Суб`єктом правопорушень у цій статті є особи, зазначені у пунктах 1, 2 частини першої статті 3 Закону України "Про запобігання корупції".

2. У цій статті під реальним конфліктом інтересів слід розуміти суперечність між приватним інтересом особи та її службовими чи представницькими повноваженнями, що впливає на об`єктивність або неупередженість прийняття рішень, або на вчинення чи невчинення дій під час виконання вказаних повноважень.

Мотивуючи своє рішення про доведеність вини ОСОБА_1 у вчиненні адміністративних правопорушень, пов`язаних з корупцією, передбачених ч.1,2 ст.172-7 КУпАП, суд першої інстанції посилався на положення законів України «Про засади запобігання і протидії корупції», «Про місцеве самоврядування в Україні», а також на досліджені у судовому зсіданні і наведені в судовому рішенні письмові докази та на покази свідка ОСОБА_3 та ОСОБА_6 .

Так, згідно пояснень , як у суді першої інстанції, так і в апеляційному суді свідка оперуповноваженого 1-го сектору (протидії корупції) УСР в Луганській області ДСР Національної поліції України лейтенанта поліції Виноградова Є.А. вбачається, що саме він склав всі шість вищезазначених протоколів 28.01.2020 р., в цей же день він зателефонував ОСОБА_1 і запропонував надати пояснення ,на що останній відмовився зустрічатися і надавати пояснення. 24.02.2020р. він знов зателефонував ОСОБА_1 і той знов відмовився надавати пояснення.28.02.2020 він зі своїм колегою ОСОБА_7 та двома свідками прибув до квартири ОСОБА_1 , де були його мати, батько і молодший брат. Викликати ОСОБА_1 їм не вдалося,оскільки той по телефону спочатку обіцяв під`їхати,а потім попросив надіслати всі протоколи поштою,що і було зроблено.

Допитаний у суді першої інстанції свідок ОСОБА_6 пояснив, що співробітники поліції взимку 2020р. запросили його та його друга бути свідками. Вони пішли разом до квартири по АДРЕСА_2 . Там знаходились чоловік та жінка .Чоловік сказав, що ОСОБА_1 немає вдома ,потім зателефонував йому і включив телефон на гучний зв`язок і чоловік на другому кінці проводу повідомив,що не бажає зустрічатися ,попросив направляти всі протоколи поштою.

Отже, суд першої інстанції зробив правильний висновок про те, що ОСОБА_1 підписавши накази щодо встановлення надбавок ОСОБА_4 , який є його рідним братом, не повідомив про наявність у нього реального конфлікту інтересів та вчинив дії в умовах реального конфлікту, з чим погоджується суд апеляційної інстанції.

Доводи апеляційної скарги, що видані ОСОБА_1 накази про преміювання, серед інших працівників Управління, також його брата ОСОБА_2 були типовими, стандартними, видані не з його ініціативі, тобто не були самостійними, приймались на підставі подання безпосереднього керівника його брата, самі по собі не виключають ознак адміністративних правопорушень, передбачених ч.ч. 1, 2 ст. 172-7 КУпАП та не можуть бути прийнятими до уваги, оскільки спростовуються матеріалами справи, а сам факт, що виплачені суми не перевищували сум , виплачених іншим співробітникам, та що ОСОБА_1 підписував наказ про виплати відповідних сум своєму рідному брату ОСОБА_2 на підставі письмового подання безпосереднього керівника брата, ніяким чином не свідчать про відсутність в діях ОСОБА_8 складу правопорушення. передбаченого ч.ч.1.2 ст.172- 7 КУпАП, а тому не приймаються до уваги.

Доводи, що ряд копій документів, які додані поліцейськими до протоколів про адміністративні правопорушення, не були завірені належним чином, а відтак, їх неможливо вважати належними доказами, є слушними лише частково, оскільки , дійсно, відповідно до загальних вимог діловодства, копії мають бути належним чином завірені , однак вказане порушення не є істотним , так як воно не перешкодило та не могло перешкодити суду ухвалити законне та обґрунтоване рішення, а той факт, що копії не завірені належним чином, не є підставою для визнання зазначених документів неналежними доказами, оскільки відсутні будь-які об`єктивні данні на підтвердження того, що копії не відповідають їх оригіналам.

Доводи, що протоколи про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 складені поліцейським 28. 02.2020 року, а їх копії направлені на домашню адресу лише 03.03.2020 року, а не на протязі доби з моменту їх складання , тому зазначені протоколи не можуть вважатись належними доказами, не приймаються до уваги, оскільки, поліцейські неодноразово намагались особисто зустрітись із ОСОБА_1 для ознайомлення з оригіналами протоколів , вручення їх копій та для прийняття пояснень щодо складених протоколів, однак ОСОБА_1 уникав зустрічі з поліцейськими, намагався затягнути час та його дії свідчать про небажання отримувати копії протоколів, а відтак, відсутні правові підстави вважати вказані протоколи неналежними доказами.

За наведених обставин апеляційний суд вважає безпідставними доводи апеляційної скарги сторони захисту про відсутність в діях ОСОБА_1 складу адміністративних правопорушень, пов`язаних з корупцією, передбачених ч.1,2 ст.172-7 КУпАП, та не вбачає правових підстав, передбачених ст.247 КУпАП, для закриття провадження у справі.

Крім того, суд апеляційної інстанції вважає неспроможними доводи апеляційної скарги Слєсарєва І.Е. про невідповідність вимогам ст.256 КУпАП протоколів про адміністративні правопорушення, пов`язаних з корупцією, які складені відносно ОСОБА_1 за ч.1,2 ст.172-7 КУпАП, з огляду на їх складання за відсутності ОСОБА_1 .

З пояснень свідків вбачається, що ОСОБА_1 неодноразово уникав зустрічі з працівником поліції для складання відносно нього адміністративних протоколів та в телефонному режимі в присутності свідків попросив направити всі протоколи йому поштою, що свідчить про те, що права та законні інтереси ОСОБА_1 не були порушені.

Однак, в свою чергу , апеляційний суд вважає, що в діях ОСОБА_1 наявні ознаки зловживання своїми процесуальними правами, оскільки він уникав зустрічі з поліцейськими, не бажав особисто бути присутнім при складанні протоколів ,отримувати їх копії та знайомитись з їх оригіналами, вимагав, щоб поліцейські викликали його не по телефону, а повістками, щоб копії протоколів направили поштою, тобто його дії були направлені на затягування часу та уникнення від адміністративної відповідальності.

За таких обставин апеляційну скаргу належить залишити без задоволення, а постанову суду - без змін.

Керуючись ст.294 КУпАП,-

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу захисника - адвоката Слєсарєва І.Е., що діє в інтересах ОСОБА_1 , на постанову Рубіжанського міського суду Луганської області від 27 липня 2020 року - залишити без задоволення.

Постанову Рубіжанського міського суду Луганської області від 27 липня 2020 року, якою ОСОБА_1 притягнуто до адміністративної відповідальності за ч.ч.1,2 ст. 172-7 КУпАП - залишити без змін.

Постанова набирає законної сили негайно після її винесення, є остаточною й оскарженню не підлягає.

Копію постанови направити ОСОБА_1 , його захиснику - адвокату Слєсарєву І.Е. та начальнику УСР в Луганській області ДСР НПУ .

Головуючий суддя Ю.М. Савич