ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"08" вересня 2020 р. Справа № 414/1612/20

Провадження № 3/414/437/2020

місто Кремінна Луганської області

Суддя Кремінського районного суду Луганської області Безкровний Ігор Григорович, за участі особи, яка притягається до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , потерпілої ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Кремінна Луганської області справу про адміністративне правопорушення про притягнення до адміністративної відповідальності за ст. 173 Кодексу України про адміністративні правопорушення:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Кремінна Луганської області, РНОКПП НОМЕР_1 , громадянина України (паспорт серії НОМЕР_2 , який працює оператором у Товаристві з обмеженою відповідальністю «ВІКО-Україна», зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , проживає за адресою: АДРЕСА_2 ,

ВСТАНОВИВ:

Згідно з протоколом про адміністративне правопорушення серії АПР18 № 133180 від 05.08.2020, який надійшов до суду, 05 серпня 2020 року о 19:00 год. ОСОБА_1 , знаходячись біля будинку № 46 по вул. Вишнева в м. Кремінна Луганської області, висловлювався нецензурною лайкою на адресу ОСОБА_3 , своїми діями порушивши громадський порядок. Таким чином, ОСОБА_1 інкримінується вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП.

У судовому засіданні ОСОБА_1 свою винуватість у вчиненні інкримінованого правопорушення не визнав та пояснив, що є головою вуличного комітету по вул. Вишнева в м. Кремінна Луганської області та, зокрема, слідкує за порядком на цій вулиці. Ним неодноразово робилися зауваження потерпілій ОСОБА_3 , з якою в нього склалися конфліктні відносини, та жителям буд. АДРЕСА_3 з приводу того, щоб вони не викидали сміття у провулку, а 05.08.2020 потерпіла ОСОБА_3 відреагувала на зауваження ОСОБА_1 нецензурною лайкою. ОСОБА_1 вступив із потерпілою у дискусію, проте нецензурною лайкою на її адресу не висловлювався та не погрожував їй. Після цього потерпілою була викликана поліція. Конфлікт спровокувала сама потерпіла. На той момент він не перебував у стані алкогольного сп`яніння.

Потерпіла ОСОБА_3 у судовому засіданні пояснила, що 05.08.2020 у вечірній час доби вона сиділа на лавочці біля свого будинку за адресою: АДРЕСА_3 , та розмовляла із сусідом, який є інвалідом. В цей момент повз них по вулиці пройшов ОСОБА_1 , який перебував у стані алкогольного сп`яніння, та почав висловлюватися на адресу потерпілої нецензурною лайкою, а також погрожував пошкодити та знищити майно, зокрема спалити будинок та машину. При цьому потерпіла зазначила, що в цей день ОСОБА_1 вона не чіпала та не розуміє, чому він почав першим чіплятися до неї. ОСОБА_3 зазначила, що підтвердити обставини щодо висловлювання на її бік ОСОБА_1 нецензурною лайкою ніхто не може, оскільки на момент конфлікту єдиним свідком був сусід, з яким потерпіла сиділа на лавочці, однак він є інвалідом та (з його слів) не має бажати вирішувати їх стосунки з ОСОБА_1 , у зв`язку з чим сусід також відмовився надати пояснення на прохання працівників поліції, які приїхали за її викликом. В свою чергу, у судовому засіданні ОСОБА_3 підтвердила, що під час спілкування також висловлювалася на адресу ОСОБА_4 нецензурною лайкою.

Заслухавши особу, яка притягається до адміністративної відповідальності та потерпілу, а також дослідивши письмові матеріали справи, суд дійшов наступних висновків.

Згідно з ч. 2 ст. 7 КУпАП провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

Відповідно до ст. 245 КУпАП завданням провадження в справах про адміністративне правопорушення є, зокрема, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її у точній відповідності із законом.

У ст. 280 КУпАП зазначається, що орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до ст. 251 КУпАП доказами у справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Відповідно до заяви потерпілої ОСОБА_3 від 05.08.2020, адресованої Кремінському ВП ГУН в Луганській області, остання просила вжити заходи стосовно ОСОБА_1 , який неодноразово висловлювався нецензурною лайкою на її адресу, а також погрожував заподіяти матеріальну шкоду (а.с. 6). Зазначену заяву було зареєстровано 05.08.2020 під № 4518, що підтверджується рапортом інспектора-чергового ЧЧ СМ Кремінського ВП ГУНП в Луганській області (а.с. 2).

Із письмових пояснень ОСОБА_3 вбачається, що 05.08.2020 о 19:00 год. вона знаходилася біля свого будинку за адресою: АДРЕСА_3 , та до неї підійшов ОСОБА_5 , який перебував у стані алкогольного сп`яніння, і почав ображати її, висловлюючись нецензурною лайкою та погрожуючи завдати матеріальну шкоду, зокрема спалити її будинок та автомобіль (а.с. 5).

Із письмових пояснень ОСОБА_1 вбачається, що останній є головою вуличного комітету по вул. Вишнева в м. Кремінна Луганської області. У своїх письмових поясненнях ОСОБА_1 зазначив, що неодноразово попереджував жителів будинку АДРЕСА_3 про те, щоб вони не викидали сміття в провулок. 05.08.2020 на зауваження ОСОБА_1 мешканці вказаного будинку відреагували лайкою, на що ОСОБА_1 їм також відповів. Після цього жителі будинку АДРЕСА_3 викликали поліцію з цього приводу, однак ОСОБА_1 також збирався викликати поліцію, оскільки сусідка висловлювалася на його адресу нецензурною лайкою (а.с. 3).

Таким чином, судом не було встановлено будь-яких доказів порушення громадського порядку ОСОБА_1 , крім заяви та пояснень самої потерпілої, яка вочевидь перебуває із ним у конфліктних та неприязних стосунках, що випливає з її пояснень у судовому засіданні і на чому також наголошував у судовому засіданні сам ОСОБА_1 . Крім іншого, потерпіла у судовому засіданні пояснила, що вона, у свою чергу, також висловлювалася нецензурною лайкою на адресу ОСОБА_1 під час конфлікту.

При цьому у судовому засіданні потерпілій ОСОБА_6 судом було роз`яснено її право заявити клопотання про виклик для допиту у судовому засіданні свідків, які могли б підтвердили факт висловлювання ОСОБА_1 нецензурною лайкою на її адресу, проте сама потерпіла пояснила, що такі свідки відсутні.

Європейський суд з прав людини поширює стандарти, які встановлює Конвенція для кримінального провадження, на провадження у справах про адміністративні правопорушення. ЄСПЛ зазначає, що український уряд визнав кримінально-правовий характер Кодексу України про адміністративні правопорушення (рішення у справі «Надточий проти України» від 15.05.2008).

Згідно з ч. 3 ст. 62 Конституції України обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Стандарт доведення поза розумним сумнівом означає, що сукупність обставин справи, встановлена під час судового розгляду, виключає будь-яке інше розумне пояснення події, яка є предметом судового розгляду, крім того, що інкримінований злочин був вчинений і обвинувачений є винним у вчиненні цього злочину.

Обов`язок всебічного і неупередженого дослідження судом усіх обставин справи у цьому контексті означає, що для того, щоб визнати винуватість доведеною поза розумним сумнівом, версія обвинувачення має пояснювати всі встановлені судом обставини, що мають відношення до події, яка є предметом судового розгляду. Суд не може залишити без уваги ту частину доказів та встановлених на їх підставі обставин лише з тієї причини, що вони суперечать версії обвинувачення. Наявність таких обставин, яким версія обвинувачення не може надати розумного пояснення або які свідчать про можливість іншої версії інкримінованої події, є підставою для розумного сумніву в доведеності вини особи.

Для дотримання стандарту доведення поза розумним сумнівом недостатньо, щоб версія обвинувачення була лише більш вірогідною за версію захисту. Законодавець вимагає, щоб будь-який обґрунтований сумнів у тій версії події, яку надало обвинувачення, був спростований фактами, встановленими на підставі допустимих доказів, і єдина версія, якою розумна і безстороння людина може пояснити всю сукупність фактів, установлених у суді, є та версія подій, яка дає підстави для визнання особи винною за пред`явленим обвинуваченням.

Такі висновки містяться у рішення ЄСПЛ у справах «Нечипорук і Йонкало проти України» від 21.04.2011 (п. 150) та «Барбера, Мессеге і Ябардо проти Іспанії» від 06.12.1998 (п. 253), в яких Європейський Суд наголошує, що суд при оцінці доказів керується критерієм доведеності винуватості особи поза будь-яким розумним сумнівом і така доведеність може випливати із сукупності ознак чи неспростовних презумпцій, достатньо вагомих, чітких і узгоджених між собою.

Проте в матеріалах справи відсутні докази, крім заяви та пояснень самої потерпілої, які можуть підтвердити версію подій, що викладена у фабулі адміністративного правопорушення, та відповідно спростувати обґрунтований сумів у цій версії, який виникає з огляду на пояснення ОСОБА_1 та конфліктні відносини між ним та ОСОБА_3 , існування яких потерпіла підтвердила.

Згідно з п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП провадження у справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

За таких обставин, оскільки в діях ОСОБА_1 поза розумним сумнівом не було встановлено наявності складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, а всі сумніви щодо винуватості мають трактуватися на користь особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, суд вважає за необхідне закрити провадження у справі у зв`язку з відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 7, 245, 247, 251, 252, 280,283, 284 КУпАП, суддя,

ПОСТАНОВИВ:

Провадження у справі про адміністративне правопорушення про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ст. 173 КУпАП закрити у зв`язку з відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена шляхом подання апеляційної скарги в десятиденний строк із дня її винесення до Луганського апеляційного суду через Кремінський районний суд Луганської області.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги постанова суду, якщо її не було скасовано, набирає законної сили після закінчення апеляційного розгляду справи.

Суддя І.Г. Безкровний