Справа № 214/6828/20
3/214/2934/20
П О С Т А Н О В А

Іменем України

07 жовтня 2020 року м. Кривий Ріг

Суддя Саксаганського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області Євтушенко О.І., розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду матеріали, які надійшли від Саксаганського ВП Криворізького ВП ГУ НП в Дніпропетровській області про притягнення до адміністративної відповідальності:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 (РНОКПП НОМЕР_1 ), що народився в с. Китайгород Царичанського району Дніпропетровської області, не одруженого, студента І курсу ДонНУЕТ ім. Михайла Туган-Барановського (факультет галузеве машинобудування), зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 ,

за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч.2 ст.184 КУпАП,-

ВСТАНОВИВ:

29 вересня 2020 року на адресу суду надійшов протокол про адміністративне правопорушення серії ВАБ №007717 від 18 вересня 2020 року у відношенні ОСОБА_2 про притягнення до адміністративної відповідальності за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч.2 ст.184 КУпАП.

Зі змісту протоколу про адміністративне правопорушення слідує, що ОСОБА_2 не виконує свої опікунські обов`язки по вихованню свого неповнолітнього брата ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , а саме станом на 18 вересня 2020 року не має на нього виховного впливу: ОСОБА_3 не слухається опікуна, скоює правопорушення, не ночує вдома, пропускає заняття в начальному закладі без поважних причин.

Правом на участь в судовому засіданні ОСОБА_2 не скористався, подавши заяву про розгляд справи за його відсутності. Вину у вчиненні правопорушення визнав, підтвердив обставини, викладені в протоколі про адміністративне. При прийнятті судом рішення просив врахувати, що за попереднім протоколом про притягнення його до адміністративної відповідальності за ч.1 ст.184 КУпАП постановою суду провадження по справі закрито.

За даних обставин, з метою дотримання розумного строку розгляду справи, з урахуванням достатності обсягу наявних доказів, суд приходить до висновку про можливість розгляду справи за відсутності ОСОБА_3 , оскільки положення ч.2 ст.268 КУпАП не містять імперативного припису щодо обов`язкової його участі в судовому засіданні під час розгляду даної категорії справ.

Суд, дослідивши письмові матеріали справи про адміністративне правопорушення, враховуючи позицію особи, яка притягується до адміністративної відповідальності ОСОБА_2 , надавши оцінку доказам в їх сукупності, приходить до наступного висновку.

Згідно зі ст.9 КУпАП, адміністративним правопорушенням визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Відповідно до ст.251 КУпАП, наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи встановлюється доказами у справі, якими є: протокол про адміністративне правопорушення, пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, речові докази та інші документи.

У розумінні ст.280 КУпАП, під час розгляду справи про адміністративне правопорушення орган (посадова особа) зобов`язаний з`ясувати, зокрема, чи підлягає особа адміністративній відповідальності за інкриміноване їй адміністративне правопорушення, тобто перевірити правильність кваліфікації дій.

Склад правопорушення це сукупність передбачених законом об`єктивних і суб`єктивних ознак протиправного соціально шкідливого діяння, за вчинення якого винна особа несе юридичну відповідальність. Склад правопорушення містить чотири необхідні елементи: об`єкт, об`єктивну сторону, суб`єкта і суб`єктивну сторону правопорушення.

Диспозицією ч.2 ст.184 КУпАП передбачено адміністративну відповідальність за ухилення батьків або осіб, які їх замінюють, від виконання передбачених законодавством обов`язків щодо забезпечення необхідних умов життя, навчання та виховання неповнолітніх дітей, вчинене повторно протягом року після накладення адміністративного стягнення.

Таким чином, обов`язковою кваліфікуючою ознакою об`єктивної сторони вказаного складу адміністративного правопорушення, є його повторність.

В розумінні ст.ст.35, 39 КУпАП та загальних правових засад, повторним є адміністративне правопорушення, вчинене особою, до якої за вчинене нею протягом року здійснене однорідне правопорушення були застосовані міри адміністративного стягнення. При цьому однорідність означає посягання на той самий родовий або видовий об`єкт, відповідальність за вчинення яких передбачається однією нормою.

Відповідно до положень глави 19 КУпАП, протокол про адміністративне правопорушення є важливим процесуальним документом, у якому викладається твердження про вчинення особою відповідного правопорушення, при доведенні вчинення якого особа піддається певним заходам примусу. Протокол про адміністративне правопорушення є підставою для подальшого провадження у справі, викликає у особи необхідність здійснення свого захисту, у зв`язку із чим до нього пред`являються особливі вимоги.

Згідно зі ст.256 КУпАП, у протоколі про адміністративне правопорушення зазначається, зокрема, суть адміністративного правопорушення. При цьому формулювання суті правопорушення повинно бути чітким і конкретним, із зазначенням місця, часу, способу його вчинення, мотивів і форми вини.

Як вбачається з протоколу про адміністративне правопорушення серії ВАБ №007717 від 18 вересня 2020 року, ОСОБА_2 не виконує свої опікунські обов`язки по вихованню свого неповнолітнього брата ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , а саме станом на 18 вересня 2020 року не має на нього виховного впливу: ОСОБА_3 не слухається опікуна, скоює правопорушення, не ночує вдома, пропускає заняття в начальному закладі без поважних причин.

Кваліфікуючи дії ОСОБА_2 за ч.2 ст.184 КУпАП, інспектор поліції в протоколі виклала об`єктивну сторону інкримінованого йому адміністративного правопорушення за ознаками ч.1 ст.184 КУпАП, без жодного посилання на притягнення його до адміністративної відповідальності за ч.1 ст.184 КУпАП у відповідній графі протоколу.

Так, постановою Саксаганського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області від 25 травня 2020 року (справа №214/2024/20), провадження по справі про адміністративне правопорушення за ч.1 ст.184 КУпАП відносно ОСОБА_2 закрито за відсутністю в його діях складу інкримінованого йому адміністративного правопорушення. На вказане судове рішення інспектор фактично посилалась як на обставину, яка має значення для кваліфікації дій ОСОБА_2 за ч.2 ст.184 КУпАП, долучивши копію постанови до протоколу.

Однак, суд критично оцінює такі доводи інспектора, оскільки ознака повторності, будучи обов`язковою кваліфікуючою ознакою об`єктивної сторони інкримінованого ОСОБА_2 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч.2 ст.184 КУпАП, відсутня з огляду на те, що ОСОБА_2 до адміністративної відповідальності за ч.1 ст.184 КУпАП із накладенням стягнення протягом року не притягувався. Закриття провадження по справі за відсутністю в діях складу правопорушення є реабілітуючою обставиною, яка виключає наявність для такої особи будь-яких наслідків у формі судимості та застосування строків її зняття, визначених ст.39 КУпАП.

Суд зауважує, що він не вправі самостійно змінювати на шкоду особі фабулу, викладену у протоколі про адміністративне правопорушення, яка є викладом обставин складу адміністративного правопорушення, що ставиться у вину особі, винуватість якої у вчиненні правопорушення має доводитися в суді; суд також не має права самостійно відшукувати докази винуватості особи у вчиненні правопорушення чи здійснювати перекваліфікацію дій, оскільки суд, діючи таким чином, порушує вимоги ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, перебираючи на себе функції сторони обвинувачення та позбавляючись статусу незалежного органу правосуддя.

Так, у справі «Малофєєва проти Росії» («Malofeyeva v. Russia», рішення від 30 травня 2013 року, заява № 36673/04) Європейський суд з прав людини встановив, серед іншого, порушення ч.3 ст.6 Конвенції у зв`язку з тим, що в протоколі про адміністративне правопорушення фабула правопорушення була сформульована лише в загальних рисах без конкретизації обставин вчинення правопорушення, але національні суди, розглянувши справу без участі сторони обвинувачення, відредагували фабулу правопорушення, зазначивши в постанові суду конкретні обставини правопорушення.

Тобто, коригування судом суті висунутого обвинувачення є недопустимим, оскільки суперечить принципу змагальності сторін та безсторонності і незалежності суду. За вказаних умов, коли протокол про адміністративне правопорушення містить лише кваліфікацію діяння та не містить викладу фактичних обставин правопорушення, особа, яка притягається до відповідальності позбавляється можливості належно підготувати свій захист.

Відповідно до ст.62 Конституції України, обвинувачення не може ґрунтуватися на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

У відповідності до ст. 7 КУпАП, ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження у справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

Відповідно до ст.284 КУпАП, по справі про адміністративне правопорушення, орган (посадова особа) виносить одну з таких постанов: 1) про накладення адміністративного стягнення; 2) про застосування заходів впливу, передбачених статтею 24-1 цього Кодексу; 3) про закриття справи.

Враховуючи, що положеннями діючого законодавства України не передбачено здійснення судом перекваліфікації дій особи, яка притягується до адміністративної відповідальності чи самостійного редагування фабули правопорушення, викладеної в протоколі, або відшукування доказів на користь обвинувачення, в той час як проведена інспектором ЮП СП Саксаганського ВП Криворізького ВП ГУНП в Дніпропетровській області Ордіною Д.Ю. кваліфікація дій ОСОБА_2 є невірною із викладеною в протоколі об`єктивною стороною інкримінованого йому адміністративного правопорушення та обсягом наданих письмових доказів, які в сукупності не відображають всіх істотних ознак складу правопорушення, передбаченого ч.2 ст.184КУпАП, тому суд приходить до висновку про необхідність закриття провадження у справі на підставі п.1 ч.1 ст. 247 КУпАП у зв`язку з відсутністю в діях ОСОБА_2 складу правопорушення.

Враховуючи закриття провадження у справі без накладення на особу, яка притягується до адміністративної відповідальності, адміністративного стягнення, судовий збір в порядку ст.40-1 КУпАП стягненню не підлягає.

Керуючись ст.ст.184, 245, 247 ч.1 п.1, 280, 283 КУпАП, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Провадження у справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 про притягнення до адміністративної відповідальності за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч.2 ст.184 КУпАП закрити у зв`язку з відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги. Постанова може бути оскаржена особою, щодо якої її винесено, її захисником протягом 10 днів з дня винесення постанови до Дніпровського апеляційного суду через Саксаганський районний суд м. Кривого Рогу Дніпропетровської області.

Суддя О.І. Євтушенко