Справа № 132/2343/20
ПОСТАНОВА

Іменем України

14.09.2020 м. Калинівка

Суддя Калинівського районного суду Вінницької області Ставнійчук С.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні матеріали, які надійшли з Калинівського ВП ГУНП у Вінницькій області про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , проживає за адресою: АДРЕСА_1 , громадянина України, непрацюючого, РНОКПП НОМЕР_1 до адміністративної відповідальності за ст. 173 КУпАП,

встановив:

Згідно з протоколом про адміністративне правопорушення серії АПР 18397113 від 27 липня 2020 року близько 22 год 00 хв гр. ОСОБА_1 , перебуваючи в п`яному вигляді у громадському місці в АДРЕСА_2 висловлювався нецензурною лайкою на адресу гр. ОСОБА_2 , чим порушував громадський порядок і спокій громадян.

Дії ОСОБА_1 кваліфіковано за ст. 173 КУпАП - дрібне хуліганство.

В судове засідання ОСОБА_1 неодноразово не з`являвся, про час та місце судового розгляду повідомлявся належним чином.

У рішенні від 07 липня 1989 року у справі «Юніон Аліментаріа Сандерс С. А. проти Іспанії» Європейський суд з прав людини вказав, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

За цих обставин, вважаю за можливе здійснювати судовий розгляд у відсутність особи, яка притягується до адміністративної відповідальності.

За змістом ст. 245 КУпАП завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом.

Статтею 280 КУпАП встановлено, що орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Необхідною умовою притягнення особи до адміністративної відповідальності є наявність в її діях складу адміністративного правопорушення, тобто передбаченої нормами права сукупності об`єктивних і суб`єктивних ознак, за наявності яких те чи те діяння можна кваліфікувати як адміністративне правопорушення, що включає в себе: а) об`єкт; б) об`єктивну сторону; в) суб`єкт; г) суб`єктивну сторону.

Об`єктивну сторону адміністративного правопорушення характеризують ознаки, які визначають акт зовнішньої поведінки правопорушника. До них належать діяння (дія чи бездіяльність), їх шкідливі наслідки, причинний зв`язок між діяннями й наслідками, місце, час, обстановка, спосіб, знаряддя та засоби вчинення проступку.

Стаття 173 КУпАП передбачає відповідальність за дрібне хуліганство, тобто нецензурну лайку в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Аналізуючи зміст диспозитивної частини вказаної статті, можна зробити висновок, що обов`язковими ознаками об`єктивної сторони вказаного адміністративного правопорушення є протиправне діяння у вигляді нецензурної лайки в громадських місцях, образливого чіпляння до громадян та інших подібних дій, шкідливі наслідки у вигляді порушення громадського порядку і спокою громадян, причинний зв`язок між діянням та наслідками, а також місце вчинення проступку, яке обов`язково має бути громадським. Відсутність хоча б однієї з ознак виключає склад вказаного адміністративного правопорушення.

Як вбачається з письмових пояснень ОСОБА_1 він 27 липня 2020 року, перебуваючи у себе на дачі по АДРЕСА_2 , відпочивав і слухав музику, близько 22 год 00 хв у нього виник конфлікт з сусідом ОСОБА_2 , якому не сподобалось, що в нього грала музика, під час якого він висловлювався в сторону останнього нецензурними словами. Після чого вимкнув музику і пішов відпочивати в будинок.

Згідно з письмових пояснень ОСОБА_2 27 липня 2020 року близько 20 год 30 хв приїхав ОСОБА_1 , який був у нетверезому стані і виражався до нього нецензурною лайкою, погрожував фізичною розправою, вчинив сварку, та повідомив, що не буде платити кошти за вагончик.

Згідно п. 3 постанови Пленуму Верховного суду України №10 від 22.12.2006 «Про судову практику у справах про хуліганство» дрібне хуліганство - це умисне порушення громадського порядку з мотивів явної неповаги до суспільства, яке не супроводжується особливою зухвалістю чи винятковим цинізмом.

Громадський порядок - це обумовлена потребами суспільства система врегульованих правовими та іншими соціальними нормами система відносин, що складаються у громадських місцях в процесі спілкування людей, і яка має на меті забезпечення спокійної обстановки суспільного життя, нормальних умов для праці і відпочинку людей, для діяльності державних органів, підприємств, установ та організацій.

Об`єктивна сторона дрібного хуліганства полягає у нецензурній лайці в громадських місцях, образливому ставленні до громадян та інших діях, що порушують громадський порядок і спокій громадян. При цьому дрібне хуліганство характеризується умислом, тобто особа, яка вчиняє таке правопорушення, усвідомлює, що своїми діями порушує громадський порядок і спокій громадян, та бажає чи свідомо припускає прояв неповаги до суспільства.

Суб`єктивна сторона дрібного хуліганства полягає у неповазі до суспільства, у прагненні показати свою зневагу до існуючих правил і норм поведінки в суспільстві, самоутвердитися за рахунок приниження інших осіб, протиставити себе іншим громадянам, суспільству, державі. Умисний прояв винним явної неповаги до оточуючих - головний момент, що визначає зміст і сенс поведінки хулігана. За відсутності такого мотиву не може бути дрібного хуліганства.

Разом з тим у справі відсутні будь-які докази порушення громадського порядку та спокою громадян ОСОБА_1 .

В протоколі про адміністративне правопорушення не зазначено і не розкрито наслідки порушення громадського порядку і спокою громадян, настання яких прямо передбачене диспозицією ст. 173 КпАП України як обов`язкова ознака об`єктивної сторони правопорушення.

Натомість із змісту наданих письмових пояснень вбачається, що конфлікт між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 був викликаний особистими неприязними відносинами, а також не доведено, що місце, де стався словесний конфлікт було громадським.

З огляду на викладене суд дійшов висновку про відсутність в діях ОСОБА_1 складу правопорушення, передбаченого статтею 173 КУпАП.

На підставі вищевикладеного відповідно до п. 1 ст. 247 КУпАП справу про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 слід закрити за відсутністю складу адміністративного правопорушення.

Враховуючи наведене, керуючись ст.ст. 184,247, 251, 252, 280 КУпАП,

постановила:

Провадження по справі відносно ОСОБА_1 за ознаками адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП закрити на підставі п. 1 ч.1 ст. 247 КУпАП за відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена до Вінницького апеляційного суду через Калинівський районний суд Вінницької області протягом десяти днів з дня її винесення собою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником, а також прокурором у випадках, передбачених частиною п`ятою статті 7 та частиною першою статті 287 цього Кодексу.

Суддя С.В. Ставнійчук