Справа № 629/405/20
Номер провадження 3/629/120/20
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

05 лютого 2020 року Лозівський міськрайонний суд Харківської області в складі: головуючого судді Смірнової Н.А., за участю секретаря Андрієнко С.А., прокурора Гребенюка В.Є., розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Лозова, Харківської області адміністративний матеріал, який надійшов з Управління стратегічних розслідувань в Харківській області Департаменту стратегічних розслідувань Національної поліції України про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки смт. Орілька, Лозівського району, Харківської області, громадянки України, з середньою освітою, розлученої, пенсіонера, депутата VII скликання Орільської селищної ради Лозівського району Харківської області, зареєстрованої та мешкаючої за адресою: АДРЕСА_1 , паспорт серії НОМЕР_1 , виданого Лозівським МРВ УМВС України в Харківській області 04.02.1998 року, ідентифікаційний номер НОМЕР_2 ,

за вчинення правопорушення, пов`язаного з корупцією, передбаченого за ч. 1 ст. 172-6 КУпАП,

в с т а н о в и в :

23 січня 2020 року оперуповноваженим Управління стратегічних розслідувань в Харківській області Департаменту стратегічних розслідувань Національної поліції України Бунчик Д.П. складено протокол № 48 про вчинення адміністративного правопорушення, пов`язаного з корупцією, відповідальність за вчинення якого передбачена ч. 1 ст. 172-6 КпАП України, відносно ОСОБА_1 , в якому зазначено, що остання, будучи депутатом Орільської селищної ради VII скликання, тобто суб`єктом, на якого поширюється дія Закону України «Про запобігання корупції», в порушення вимог ч. 1 ст. 45 даного, несвоєчасно подала на офіційний веб-сайт Національного агентства з питань запобігання корупції декларацію особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування за 2018 рік, а саме 21.01.2020 року.

Вказане правопорушення вчинене при наступних обставинах: ОСОБА_1 , будучи депутатом Орільської селищної ради Лозівського району Харківської області, згідно підпункту «б» 1 частини 1 статті 3 Закону України «Про запобігання корупції», тобто суб`єктом відповідальності за правопорушення, пов`язані з корупцією, та згідно абзацу 14 частини 1 статті 1 цього ж Закону суб`єктом декларування, та в порушення вимог ч. 1 ст. 45 Закону України «Про запобігання корупції», несвоєчасно подала без поважних причин щорічну декларацію особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування за 2018 рік, 21.01.2020 року, чим вчинила адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією, відповідальність за яке передбачене частиною 1 статті 172-6 КпАП України.

Місцем вчинення адміністративного правопорушення, пов`язаного з корупцією, передбаченого ч. 1 ст. 172-6 КпАП України, є місце роботи ОСОБА_1 , а саме Орільська селищна рада Лозівського району Харківської області, що розташована за адресою: АДРЕСА_2 .

Датою вчинення адміністративного правопорушення, пов`язаного з корупцією, є 21 січня 2020 року, тобто дата несвоєчасного подання декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування.

Фактичним моментом виявлення адміністративного правопорушення є дата складання зазначеного протоколу, а саме 23 січня 2020 року.

Крім цього, 23 січня 2020 року оперуповноваженим Управління стратегічних розслідувань в Харківській області Департаменту стратегічних розслідувань Національної поліції України Бунчик Д.П. складено протокол № 47 про вчинення адміністративного правопорушення, пов`язаного з корупцією, відповідальність за вчинення якого передбачена ч. 1 ст. 172-6 КпАП України, відносно ОСОБА_1 , в якому зазначено, що остання, будучи депутатом Орільської селищної ради VII скликання, тобто суб`єктом, на якого поширюється дія Закону України «Про запобігання корупції», в порушення вимог ч. 1 ст. 45 даного, несвоєчасно подала на офіційний веб-сайт Національного агентства з питань запобігання корупції декларацію особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування за 2017 рік, а саме 05.04.2018 року.

Вказане правопорушення вчинене при наступних обставинах: ОСОБА_1 , будучи депутатом Орільської селищної ради Лозівського району Харківської області, згідно підпункту «б» 1 частини 1 статті 3 Закону України «Про запобігання корупції», тобто суб`єктом відповідальності за правопорушення, пов`язані з корупцією, та згідно абзацу 14 частини 1 статті 1 цього ж Закону суб`єктом декларування, та в порушення вимог ч. 1 ст. 45 Закону України «Про запобігання корупції», несвоєчасно подала без поважних причин щорічну декларацію особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування за 2017 рік, 05.04.2018 року, чим вчинила адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією, відповідальність за яке передбачене частиною 1 статті 172-6 КпАП України.

Місцем вчинення адміністративного правопорушення, пов`язаного з корупцією, передбаченого ч. 1 ст. 172-6 КпАП України, є місце роботи ОСОБА_1 , а саме Орільська селищна рада Лозівського району Харківської області, що розташована за адресою: АДРЕСА_2 .

Датою вчинення адміністративного правопорушення, пов`язаного з корупцією, є 05 квітня 2018 року, тобто дата несвоєчасного подання декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування.

Фактичним моментом виявлення адміністративного правопорушення є дата складання зазначеного протоколу, а саме 23 січня 2020 року.

В судовому засіданні ОСОБА_1 були роз`яснені її права та обов`язки передбачені ст. 10, 63 Конституції України, ст. 268 КпАП України. ОСОБА_1 повністю визнала свою вину у вчиненні правопорушення за ч. 1 ст. 172-6 КпАП України та пояснила, що її обрано депутатом Краснопавлівської селищної ради Лозівського району Харківської області сьомого скликання. Декларацію за 2017 рік вона подала несвоєчасно, тобто не до 01.04.2018 року, а лише в 05 квітня 2018 року. Крім цього, декларацію за 2018 рік вона подала несвоєчасно, тобто не до 01.04.2019 року, а лише в 21 січня 2020 року. У скоєному щиро кається.

Прокурор в судовому засіданні вважав, що протокол складений з дотриманням вимог КпАП України, в діях ОСОБА_1 вбачаються ознаки адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 172-6 КпАП України, у зв`язку з чим остання підлягає притягненню до адміністративної відповідальності за вчинення адміністративного правопорушення, пов`язаного з корупцією у вигляді штрафу в межах санкції зазначеної статті.

Вислухавши пояснення особи, що притягається до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , прокурора, дослідивши протокол про адміністративне правопорушення № 48 від 23.01.2020 року, протокол про адміністративне правопорушення № 47 від 23.01.2020 року та матеріали додані до них, з`ясувавши обставини справи, та відповідно до ст. 252 КпАП України оцінивши докази по справі в їх сукупності, суд вважає, що в діях ОСОБА_1 наявний склад адміністративного правопорушення, який їй інкримінують, а саме ч.1 ст. 172-6 КпАП України виходячи з наступного.

Згідно з п. 1, 2 ст. 7 КпАП України ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку за адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом.

Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

Згідно ст. 245 КпАП України завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення серед інших є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом.

Відповідно до ч.1 ст. 9 КпАП України, адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Згідно положень ст. 251 КпАП України, доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами тощо, а також іншими документами.

Для всебічного, повного та об`єктивного розгляду справи суддя повинен дослідити та оцінити за своїм внутрішнім переконанням усі обставини та докази по справі в їх сукупності, керуючись законом та правосвідомістю, відповідно до вимог ст. 252 КпАП України.

Статтею 280 КпАП України встановлено, що при розгляді справи про адміністративне правопорушення суддя зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна особа у його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

В судовому засіданні судом було встановлено, що факт вчинення правопорушення ОСОБА_1 за ч.1 ст. 172-6 КпАП України підтверджується:

- протоколом про адміністративне правопорушення № 47 від 23.01.2020 року, складеного оперуповноваженим Управління стратегічних розслідувань в Харківській області Департаменту стратегічних розслідувань Національної поліції України Бунчик Д.П., відносно ОСОБА_1 за ч. 1 ст. 172-6 КпАП України. Згідно графи: «Пояснення особи, яка притягується до адміністративної відповідальності» вбачається, що ОСОБА_1 з протоколом ознайомлена та згодна, зауважень не має;

- витягом з реєстру відправлення декларацій, з якого вбачається, що ОСОБА_1 відправила щорічну Декларацію за 2017 рік 05.04.2018 року;

- протоколом про адміністративне правопорушення № 48 від 23.01.2020 року, складеного оперуповноваженим Управління стратегічних розслідувань в Харківській області Департаменту стратегічних розслідувань Національної поліції України Бунчик Д.П., відносно ОСОБА_1 за ч. 1 ст. 172-6 КпАП України. Згідно графи: «Пояснення особи, яка притягується до адміністративної відповідальності» вбачається, що ОСОБА_1 з протоколом ознайомлена та згодна, зауважень не має;

- витягом з реєстру відправлення декларацій, з якого вбачається, що ОСОБА_1 відправила щорічну Декларацію за 2018 рік 21.01.2020 року;

- листом Управління стратегічних розслідувань в Харківській області Департаменту стратегічних розслідувань Національної поліції України №366/55/119/01-2019 від 12.12.2019 року про надання інформації відносно ОСОБА_1 ;

- характеристикою Орільської селищної ради Лозівського району Харківської області відносно ОСОБА_1 ;

- списком депутатів Орільської селищної ради Лозівського району Харківської області сьомого скликання, де ОСОБА_1 значиться під № 13;

- регламентом Орільської селищної ради Лозівського району Харківської області;

Таким чином, в судовому засіданні судом було встановлено, що ОСОБА_1 є депутатом Орільської селищної ради Лозівського району Харківської області.

Підпунктом «б» п.1 ч.1 ст. 3 Закону України «Про запобігання корупції» визначено, що суб`єктами, на яких поширюються дія цього Закону, є народні депутати України, депутати Верховної Ради Автономної Республіки Крим, депутати місцевих рад, сільські, селищні, міські голови.

Отже, відповідно до підпункту «б» пункту першого частини першої статті 3 Закону України «Про запобігання корупції» депутат Орільської селищної ради Лозівського району Харківської області ОСОБА_1 є суб`єктом, на яку поширюється дія цього Закону.

Згідно із статтею 68 Конституції України кожен зобов`язаний неухильно додержуватися Конституції України та законів України, не посягати на права і свободи, честь і гідність інших людей. Незнання законів не звільняє від юридичної відповідальності.

Відповідно до ч.1 ст. 45 Закону України «Про запобігання корупції» особи, зазначені у пункті 1, підпунктах «а» і «в» пункту 2, пункті 5 частини першої статті 3 цього Закону, зобов`язані щорічно до 1 квітня подавати шляхом заповнення на офіційному веб-сайті Національного агентства декларацію особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування (надалі - Декларація), за минулий рік за формою, що визначається Національним агентством.

Згідно роз`яснень, які містяться в листі ВССУ «Щодо притягнення до адміністративної відповідальності за окремі правопорушення, пов`язані з корупцією» вих. №223-943/0/4-17 від 22.05.2017 року, вирішуючи питання про притягнення осіб до відповідальності за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1ст. 172-6 КпАП України, щодо порушення вимог фінансового контролю, яке полягало у несвоєчасному поданні без поважних причин декларації особою, уповноваженою на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, слід враховувати: 1) об`єктивні ознаки складу цього адміністративного правопорушення, зокрема його об`єктивну сторону, яка має активну форму прояву та полягає у несвоєчасному поданні без поважних причин декларації…; 2) предметом правопорушення є декларація, подана шляхом заповнення на офіційному веб-сайті Національного агентства з питань запобігання корупції: а) за минулий рік; б) за період, не охоплений раніше поданими деклараціями; 3)суб`єктивна сторона правопорушення характеризується наявністю вини у формі прямого чи непрямого умислу, вчинення цього діяння через необережність виключає притягнення особи до адміністративної відповідальності.

Згідно з підпунктом 1 пункту 5 розділу II Порядку формування, ведення та оприлюднення (надання) Інформації Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, затвердженого Рішенням Національного агентства з питань запобігання корупції № 3 від 10.06.2016, зареєстроване в Міністерстві юстиції України від 15.07.2016 за № 959/29089, щорічна декларація суб`єкта декларування подається у період з 00 годин 00 хвилин 01 січня до 00 годин 00 хвилин 01 квітня року, наступного за звітним роком. Така декларація охоплює звітний рік (період з 01 січня до 31 грудня включно), що передує року, в якому подається декларація, та містить інформацію станом на 31 грудня звітного року.

Пунктом 5 ч.1 ст. 12 Закону України «Про запобігання корупції» передбачено, що Національне агентство, з метою виконання покладених на нього повноважень, має право приймати з питань, що належать до його компетенції, обов`язкові для виконання нормативно-правові акти; ч. 5 ст. 12 Закону України «Про запобігання корупції» нормативно-правові акти Національного агентства підлягають державній реєстрації Міністерством юстиції України та включаються до Єдиного державного реєстру нормативно-правових актів. Нормативно-правові акти Національного агентства після включення до Єдиного державного реєстру нормативно-правових актів опубліковуються державною мовою в офіційних друкованих виданнях. Нормативно-правові акти Національного агентства, які пройшли державну реєстрацію, набирають чинності з дня офіційного опублікування, якщо інше не передбачено самими актами, але не раніше дня офіційного опублікування.

Під час дослідження протоколу та доданих до нього письмових доказів встановлено, що ОСОБА_1 , в порушення вимог ч. 1 ст. 45 Закону України «Про запобігання корупції», маючи відповідну технічну можливість, шляхом вчинення відповідних дій, направлених на подачу та заповнення відповідних форм на офіційному веб-сайті Національного агентства з питань запобігання корупції з використанням програмних засобів Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, без поважних причин, не виконавши у встановлений законодавством строк, тобто до 01.04.2019 року, несвоєчасно, а саме 21.01.2020 року, подала щорічну (за 2018 рік) декларацію особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, а також не виконавши у встановлений законодавством строк, тобто до 01.04.2018 року, несвоєчасно, а саме 05.04.2018 року, подала щорічну (за 2017 рік) декларацію особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування.

При цьому, судом не встановлено поважних причин, які б перешкоджали ОСОБА_1 своєчасно подати декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування за 2017 та 2018 роки.

Крім того, і про поважність неподання вчасно декларації на сайт НАЗК не вказувала під час розгляду справи і сама особа, яка притягується до адміністративної відповідальності.

Частина 1 ст. 172-6 КпАП України передбачає відповідальність за несвоєчасне подання без поважних причин декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування. Суб`єктом правопорушень у цій статті є особи, які відповідно до частин першої та другої зобов`язані подавати декларацію особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування.

Таким чином, враховуючи всі обставини справи, а також наявні у справі докази, в тому числі визнання вини ОСОБА_1 , суд вважає, що вина останньої у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 172-6 КпАП України підтверджується в повному обсязі.

Згідно ст. 36 КУпАП, якщо особа вчинила кілька адміністративних правопорушень, справи про які одночасно розглядаються одним і тим же органом (посадовою особою), стягнення накладається в межах санкції, встановленої за більш серйозне правопорушення з числа вчинених. До основного стягнення в цьому разі може бути приєднано одне з додаткових стягнень, передбачених статтями про відповідальність за будь-яке з вчинених правопорушень.

Відповідно до ст. 33 КпАП України при накладенні стягнення суд враховує характер вчиненого правопорушення, особу правопорушника, ступінь його вини та майновий стан, обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність.

На підставі викладеного, приймаючи до уваги характер вчиненого правопорушення, особу правопорушника, ступінь її вини, майновий стан, обставини, що пом`якшують відповідальність за адміністративне правопорушення, до яких суд відносить щире розкаяння винного, відсутність обставин, що обтяжують відповідальність за адміністративне правопорушення, суд приходить до висновку, що до правопорушника необхідно застосувати адміністративне стягнення в межах санкції ч.1 ст. 172-6 КпАП України.

Відповідно до ст. 40-1 КпАП України судовий збір у провадженні по справі про адміністративне правопорушення у разі винесення судом (суддею) постанови про накладення адміністративного стягнення сплачується особою, на яку накладено таке стягнення.

Відповідно до п. 5 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» з ОСОБА_1 на користь держави підлягає стягненню судовий збір у розмірі 420,40 грн.

Керуючись ст.ст. 33, 34, 35, 36, ч. 1 ст.172-6, ст.ст. 268, 278, 283, 284, 289, 290, 294, 308 КпАП України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Визнати ОСОБА_2 винною у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 172-6 КпАП України.

Накласти на ОСОБА_2 адміністративне стягнення у виді штрафу на користь держави (Лозівське УК/ ЛозоваР/21081100, , Казначейство України (ЕАП), р/р UA0020349, код класифікації доходів бюджету 21081100) у розмірі 850 (вісімсот п`ятдесят) гривень.

Стягнути з ОСОБА_3 судовий збір на користь держави (ГУК у м. Києві/м. Київ/22030106, , Казначейство України (ЕАП), р/р UA0026001, код класифікації доходів бюджету 22030106) у розмірі 420 гривень 40 копійок.

Постанова підлягає виконанню після набрання нею законної сили.

Постанова про накладення адміністративного стягнення підлягає зверненню до виконання в частині стягнення судового збору протягом трьох місяців з дня її винесення.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Постанова може бути оскаржена особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, а також прокурором у випадках передбачених ч.5 ст. 7 та ч.1 ст. 287 цього Кодексу протягом десяти днів з дня її вручення.

На постанову суду може бути подана скарга до Харківського апеляційного суду через Лозівський міськрайонний суд Харківської області протягом десяти днів з дня винесення постанови.

Суддя Н.А. Смірнова