33/804/549/20
241/1305/20
Категорія: ст. 130 ч.1 КУпАП Головуючий 1 інстанції: Демочко Д.О.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21 жовтня 2020 року Суддя судової палати з розгляду кримінальних справ та справ про адміністративні правопорушення Донецького апеляційного суду Преснякова А.А., розглянула у відкритому судовому засіданні у м. Маріуполь Донецької області клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження за апеляційною скаргою захисника ОСОБА_1 адвоката Рябцева О.О. на постанову судді Першотравневого районного суду Донецької області від 08.09.2020 року, якою ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянин України, проживає за адресою: АДРЕСА_1 , визнаний винним у скоєнні адміністративного правопорушення, передбаченого частиною 1 статті 130 КУпАП, та

ВСТАНОВИЛА:

Зміст оскарженого судового рішення і встановлені суддею І інстанції обставини

Відповідно до постанови суду, ОСОБА_1 11.07.2020 року о 10.10год. на автодорозі М-14 Одеса-Мелітополь-Новоазовськ в Мангушському районі Донецької області керував автомобілем ВАЗ 2107 з державним номерним знаком НОМЕР_1 в стані наркотичного сп`яніння. Огляд на стан сп`яніння зі згоди водія у встановленому законом порядку проводився у медичному закладі у Мангушській Центральній районній лікарні, результатом огляду визначено перебування ОСОБА_1 у стані наркотичного сп`яніння.

Постановою Першотравневого районного суду Донецької області від 08.09.2020 року ОСОБА_1 визнаний винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 статті 130 КУпАП і на нього накладено адміністративне стягнення у виді штрафу на користь держави в розмірі шестисот неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що складає 10 200 гривень, з позбавленням права керування транспортними засобами на строк 1 рік.

Вимоги апеляційної скарги та узагальнені доводи особи, яка її подала

Захисник Рябцев О.О. в апеляційній скарзі просить скасувати оскаржуване судове рішення, провадження у справі про адміністративне правопорушення за ч.1 ст.130 КУпАП стосовно його підзахисного закрити у зв`язку з відсутністю в діях останнього складу адміністративного правопорушення і закінченням тримісячного строку накладення адміністративного стягнення, оскільки суд першої інстанції розглянув справу у відсутність його підзахисного, чим порушив права останнього, передбачені ст.268 КУпАП.

На обґрунтування вимог про поновлення строку на апеляційне оскарження постанови суду першої інстанції зазначив, що ОСОБА_1 не був присутній при розгляді справи стосовно нього, копію оскаржуваного судового рішення отримав поштою лише 18.09.2020 року, докази отримання цієї постанови в іншій спосіб відсутні.

Позиції учасників судового провадження

ОСОБА_1 і його захисник Рябцев О.О. про місце, дату і час проведення судового розгляду були повідомлені належним чином за номерами їх особистих мобільних телефонів, зазначених в апеляційній скарзі (а/с 31-36), до суду апеляційної інстанції не з`явились.

Захисник Рябцев О.О. направив до суду клопотання, у якому просить визнати його неявку у судове засідання 21.10.2020 року о 10.00год. поважною, а розгляд апеляційної скарги перенести на іншу дату, проводити апеляційний розгляд у його і ОСОБА_1 присутності, посилаючись на те, що з 12.03.2020 року до 31.12.2020 року в Україні запроваджені карантині заходи через спалах короновірусу (а/с 46-47).

Клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження розглянуто у відсутність захисника ОСОБА_2 та ОСОБА_1 , з урахуванням наступного.

Так, з 25 травня 2020 року згідно з постановою КМУ від 20 травня 2020 р. № 392 «Про встановлення карантину з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2, та етапів послаблення протиепідемічних заходів» із змінами, внесеними постановами Кабінету Міністрів України від 17 червня 2020 р. № 500, від 22 липня 2020 р. № 641, від 13 жовтня 2020 р. № 956, з 14 жовтня до 31 грудня 2020 р. застосовуються протиепідемічні заходи, які дозволяють ОСОБА_1 і його захиснику Рябцеву О.О. перебування в громадських будинках і спорудах, в тому числі відвідування суду, використання громадського транспорту за умови використання засобів індивідуального захисту.

У клопотанні про відкладення апеляційного розгляду, призначеного на 21.10.2020 року, суду не надано відомостей, які б свідчили, що ОСОБА_1 або його захисник Рябцев О.О. є безпосередньо хворими, чи перебувають у самоізоляції із законодавчо встановлених підстав.

Оголошений в країні адаптивний карантин та існуючі протиепідемічні обмеження не виключають можливості реалізації особою своїх процесуальних прав шляхом подачі письмових пояснень (заперечень), залучення захисника, а також особистої участі особи у розгляді справи, оскільки постанова КМУ №211 від 11.03.2020 року, яка вже втратила свою чинність, та на яку посилається у клопотанні про відкладення апеляційного розгляду захисник, а також постанова КМУ від 13 жовтня 2020 р. № 956, яка нині діє, встановлює заборону відвідування та проведення масових заходів, режим роботи закладів громадського харчування, тощо.

Натомість судові установи, вживши необхідних заходів безпеки для працівників та відвідувачів, працюють та здійснюють судочинство.

З огляду на наведене, вважаю причину неявки захисника ОСОБА_1 адвоката Рябцева О.О. неповажною, приходжу до висновку про розгляд клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження за апеляційною скаргою захисника ОСОБА_1 адвоката Рябцева О.О. на постанову судді Першотравневого районного суду Донецької області від 08.09.2020 року стосовно ОСОБА_1 у відсутність адвоката Рябцева О.О. і ОСОБА_1 .

Мотиви суду

Перевіривши матеріали справи про адміністративне правопорушення та доводи клопотання про поновлення строку на оскарження, вважаю, що апеляційна скарга підлягає поверненню особі, яка її подала за таких підстав.

Чинні норми КУпАП стосовно права на оскарження постанови місцевого суду у справі про адміністративні правопорушення забезпечують за аналогією з правом на доступ до суду, закріпленим у пункті 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року, законну мету і не порушують саму сутність цього права.

Відповідно до правової позиції Європейського суду з прав людини, викладеної у рішенні у справі "Мельник проти України", норми, які регламентують строки подання скарг, безумовно, передбачаються для забезпечення належного відправлення правосуддя і дотримання принципу юридичної визначеності. Зацікавлені особи повинні розраховувати на те, що ці норми будуть застосовані. У той же час такі норми або їх застосування мають відповідати принципу юридичної визначеності та не перешкоджати сторонам використовувати наявні засоби вирішення питання щодо поновлення строку на оскарження і перебуває в межах дискреційних повноважень національних судів, однак такі повноваження не є необмеженими. Проте навіть тоді можливість поновлення не буде необмеженою, оскільки сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження. (Рішення у справі "Олександр Шевченко проти України" п. 27, рішення від 26 квітня 2007 року).

Відповідно до ст.294 КУпАП України постанова судді у справі про адміністративне правопорушення може бути оскаржена особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником а також прокурором у випадках, передбачених ч.5 ст.7 та ч.1 ст.287 цього Кодексу протягом десяти днів з дня винесення постанови. Апеляційна скарга, подана після закінчення цього строку, повертається апеляційним судом особі, яка її подала, якщо вона не заявляє клопотання про поновлення цього строку, а також якщо у поновленні строку відмовлено.

З протоколу про адміністративне правопорушення серії ДПР18 № 061211, який складений 23.07.2020 року щодо порушення п. 2.9а Правил дорожнього руху України водієм ОСОБА_1 , вбачається, що 11.07.2020 року о 10.10год. ОСОБА_1 був зупинений працівниками поліції, пройшов медичний огляд на стан наркотичного сп`яніння у закладі охорони здоров`я за його згодою, результатом цього огляду встановлено, що ОСОБА_1 перебував у стані наркотичного сп`яніння, він особисто підписав цей протокол, зазначив у графі протоколу «пояснення особи. яка притягається до адміністративної відповідальності, по суті порушення», що не згоден (а/с 3).

Розгляд справи про адміністративне правопорушення стосовно ОСОБА_1 за ч. 1 ст. 130 КУпАП відбувся 08.09.2020 року о 10.15год. у Першотравневому районному суді Донецької області без участі останнього (а/с 20-21).

ОСОБА_1 повідомлявся про судовий розгляд цієї справи 07.08.2020 року об 11.00год. у Першотравневому районному суді Донецької області (а/с 3), у подальшому судовий розгляд призначався на 17.08.2020 року на 14.00год., але у призначену дату до суду надійшло клопотання адвоката Рябцева О.О. про перенесення судового розгляду з 17.08.2020 року на іншу дату для надання часу на ознайомлення з матеріалами справи (а/с 10), в цей же день ОСОБА_1 був ознайомлений з матеріалами справи (а/с 11-12).

Клопотання захисника Рябцева О.О. було задоволено і судовий розгляд перенесений на 08.09.2020 року на 10.15год., про що ОСОБА_1 сповіщався судовою повісткою рекомендованою поштою (а/с 19).

З огляду на наведене, ОСОБА_1 був обізнаний про розгляд справи про адміністративне правопорушення за ч. 1 ст. 130 КУпАП щодо нього Першотравневим районним судом Донецької області, не був обмежений у конституційних правах, окрім того, для отримання інформації щодо стану розгляду судових справ і прийнятих судових рішень функціонує офіційний веб-портал «Судова влада України» і «Єдиний державний реєстр судових рішень», за допомогою яких будь-яка особа може отримати актуальну інформацію щодо стану судової справи, стадії її розгляду, тож ОСОБА_1 мав об`єктивну можливість дізнатися про прийняте рішення вже після судового розгляду і у визначений ст. 294 КУпАП строк подати апеляційну скаргу на прийняте судове рішення.

Дана позиція повністю відповідає усталеній практиці ЄСПЛ, яку відповідно до ст. 17 ЗУ "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" від 23.02.2006 р. суди застосовують при розгляді справ як джерело права. Так, у рішенні ЕСПЛ у справі «Пономарев проти України» Суд зазначив, що сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.

В рішенні Європейського суду з прав людини в справі «Устименко проти України» від 29 жовтня 2010 року Суд вказав, що необґрунтоване поновлення строку оскарження остаточного рішення по справі зі спливом значного періоду часу без обґрунтованих підстав порушує принцип правової визначеності, і як наслідок тягне порушення ст. 6 Європейської конвенції про захист прав людини та основоположних свобод. Право на справедливий судовий розгляд, гарантоване п. 1 ст. 6 Конвенції, повинно тлумачитися у світлі Преамбули Конвенції, відповідна частина якої проголошує верховенство права спільною спадщиною Високих Договірних Сторін. Одним з основоположних аспектів верховенства права є принцип правової визначеності, який передбачає дотримання принципу res judicata, тобто принципу остаточності рішення, згідно з яким жодна зі сторін не має права домагатися перегляду остаточного і обов`язкового рішення лише з метою повторного слухання справи і постановлення нового рішення. Відхід від цього принципу можливий лише тоді, коли він зумовлений особливими і непереборними обставинами.

На підставі ст.289 КУпАП, скаргу на постанову про адміністративне правопорушення може бути подано протягом десяти днів з дня винесення постанови, строк оскарження постанови по справі про адміністративне правопорушення за заявою особи, щодо якої винесено постанову, може бути поновлено органом (посадовою особою), правомочним розглядати скаргу, в разі пропуску зазначеного строку з поважних причин.

Крім того, КУпАП встановлено, що строк на оскарження постанови в справі про адміністративне правопорушення відраховується не з моменту отримання копії оскаржуваного судового рішення, а з моменту винесення постанови.

За правовим змістом зазначених норм, строк на оскарження постанови суду першої інстанції може бути поновлений апелянту тільки виключно у разі, коли він пропущений з поважних причин, які об`єктивно позбавляли останнього реалізувати своє законне право на оскарження судового рішення.

На обґрунтування поважності причин пропуску строку апеляційного оскарження постанови суду першої інстанції апелянт посилається лише на те, що судовий розгляд проведений у відсутність ОСОБА_1 без належного повідомлення про дату розгляду, копію постанови суду від 08.09.2020 року він отримав поштою 18.09.2020 року, тому і пропущений строк на подачу апеляційної скарги.

З огляду на наведене, не можна визнати поважними причинами пропуск строку оскарження постанови суду від 08.09.2020 року, оскільки строк подачі апеляційної скарги на вказану постанову становив по 18.09.2020 року включно (п`ятниця робочий день), ОСОБА_1 мав можливість у визначені законом строки подати апеляційну скаргу, яку його захисник подав лише 28.09.2020 року.

У зв`язку з вищенаведеними обставинами та з урахуванням положень ч. 2 ст. 294 КУпАП, відповідно до яких, початок відліку перебігу строку на апеляційне оскарження судового рішення у справі про адміністративне правопорушення розпочинається саме з моменту його винесення, а також практики Європейського суду з прав людини, відповідно до якої сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватись належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки, апеляційна скарга захисником подана з пропуском встановленого законом строку на оскарження, оскільки хоча ОСОБА_1 і не був присутній в судовому засіданні 08.09.2020 року при розгляді справи про адміністративне правопорушення стосовно нього, однак і він і його захисник були обізнані про судовий розгляд Першотравневим районним судом Донецької області справи про адміністративне правопорушення стосовно ОСОБА_1 за ч. 1 ст. 130 КУпАП, не був обмежений у конституційних правах, з 30.07.2020 року його захист здійснював адвокат Рябцев О.О., що вбачається з договору про надання правової допомоги № 30/07-20 (а/с 13-15), апеляційна скарга подана захисником до суду першої інстанції 28.09.2020 року, тобто з порушенням строку на апеляційне оскарження судового рішення, в апеляційній скарзі захисник не навів поважних причин пропуску строку на апеляційне оскарження постанови суду першої інстанції.

Таким чином, захиснику ОСОБА_1 адвокату Рябцеву О.О. у поновленні строку на апеляційне оскарження постанови судді Першотравневого районного суду Донецької області від 08.09.2020 року повинно бути відмовлено, апеляційна скарга підлягає поверненню особі, яка її подала.

Враховуючи викладене та керуючись вимогами статей 289, 294 КУпАП, -

ПОСТАНОВИЛА:

Відмовити захиснику ОСОБА_1 адвокату Рябцеву О.О. у поновлені строку на подачу апеляційної скарги на постанову Першотравневого районного суду Донецької області від 08.09.2020 року, якою ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , визнаний винним у скоєнні адміністративного правопорушення, передбаченого частиною 1 статті 130 КУпАП і на нього накладено адміністративне стягнення у виді штрафу на користь держави у розмірі шестисот неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що складає 10200 гривень з позбавленням права керування транспортними засобами на 1 рік.

Апеляційну скаргу на постанову судді Першотравневого районного суду Донецької області від 08 вересня 2020 року стосовно ОСОБА_1 повернути апелянту.

Постанова апеляційного суду набирає законної сили негайно після її винесення, є остаточною й оскарженню не підлягає.

Суддя: