17.08.2020 Справа № 756/9688/20
Справа пр. №3/756/5067/20
ун. № 756/9688/20
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

17 серпня 2020 року Оболонський районний суд м. Києва у складі судді Андрейчука Т.В., розглянувши за участю захисника особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, - ОСОБА_1 справу про адміністративне правопорушення за ст. 212?? КУпАП, матеріали якої надійшли з Департаменту запобігання політичній корупції Національного агентства з питань запобігання корупції, щодо ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, який зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , працює керівником політичної партії "Національний корпус", -

в с т а н о в и в:

06 серпня 2020 року до Оболонського районного суду м. Києва надійшов протокол про адміністративне правопорушення №50-30/143, складений 22 червня 2020 року уповноваженою особою Національного агентства з питань запобігання корупції - заступником керівника департаменту - керівником відділу моніторингу та перевірок ризикових операцій Департаменту запобігання політичній корупції Гречаніченко О. стосовно ОСОБА_1 за ст. 212?? КУпАП.

ОСОБА_1 , обіймаючи посаду керівника політичної партії "Національний корпус", у порушення вимог п. 1 ч. 9 ст. 17 Закону України "Про політичні партії в Україні" (в редакції, що діяла на день опублікування Закону України від 19 грудня 2019 року №410-ІХ "Про внесення змін до деяких законів України щодо запобігання і протидії політичній корупції") порушив встановлений порядок подання звіту політичної партії про майно, доходи, витрати і зобов`язання фінансового характеру.

Захисник ОСОБА_1 у судовому засіданні вину ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення не визнав.

Суд, заслухавши пояснення захисника ОСОБА_1 щодо наявності підстав для притягнення особи до адміністративної відповідальності, дослідивши матеріали справи, дійшов такого висновку.

Судом встановлено, що ОСОБА_1 є керівником політичної партії "Національний корпус".

За приписами ч. 9 ст. 17 Закону України "Про політичні партії в Україні" (в редакції, що діяла на день опублікування Закону України від 19 грудня 2019 року №410-ІХ "Про внесення змін до деяких законів України щодо запобігання і протидії політичній корупції") політична партія щоквартально, не пізніше ніж на сороковий день після закінчення звітного кварталу, зобов`язана подати до Національного агентства з питань запобігання корупції звіт про майно, доходи, витрати і зобов`язання фінансового характеру (у тому числі її місцевих організацій, які у встановленому порядку набули статусу юридичної особи) шляхом його заповнення на офіційному веб-сайті Національного агентства з питань запобігання корупції.

Відповідно до ч. 11 ст. 17 Закону України "Про політичні партії в Україні" (в редакції, що діяла на день опублікування Закону України від 19 грудня 2019 року №410-ІХ "Про внесення змін до деяких законів України щодо запобігання і протидії політичній корупції") звіт політичної партії про майно, доходи, витрати і зобов`язання фінансового характеру обов`язково включає такі розділи: 1) "Майно та нематеріальні активи", в якому має бути наведено повну та достовірну інформацію щодо майна (грошові кошти на всіх рахунках, цінні папери, нерухоме майно, транспортні засоби, інше рухоме майно, вартість якого перевищує п`ятдесят розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого на 1 січня звітного року) та нематеріальних активів, які належать партії, її місцевій організації, що в установленому порядку набула статусу юридичної особи, на праві власності або праві користування; 2) "Внески та інші надходження", в якому має бути наведено повну та достовірну інформацію про внески (грошові внески; майнові внески; внески роботами або послугами; внески нематеріальними активами; внески, надані шляхом фінансування заходів або діяльності на користь політичної партії чи її місцевої організації, яка у встановленому порядку набула статусу юридичної особи; кошти державного фінансування (у разі його отримання відповідно до закону); доходи, майно та нематеріальні активи, які не є внесками відповідно до цього Закону; кошти, які не є ні доходами, ні внесками, отримані політичною партією, місцевою організацією політичної партії, яка в установленому порядку набула статусу юридичної особи, протягом звітного кварталу); 3) "Платежі та інші витрати", в якому має бути наведено повну та достовірну інформацію про платежі з окремого рахунку, відкритого для зарахування коштів з державного бюджету, інших рахунків політичної партії та її місцевих організацій, які в установленому порядку набули статусу юридичної особи (з узагальненням інформації за кожним видом рахунків окремо); повернення грошових внесків (чи їх частин) та помилкових грошових надходжень, повернення майнових внесків та нематеріальних активів, внесків, здійснених шляхом фінансування заходів або діяльності на користь політичної партії за згодою партії, повернення до державного бюджету невикористаної частини коштів державного фінансування, перерахування до державного бюджету сум внесків, які неможливо повернути особам, які їх здійснили; 4) "Зобов`язання фінансового характеру", в якому має бути наведено повну та достовірну інформацію про всі фінансові зобов`язання політичної партії та її місцевих організацій, які в установленому порядку набули статусу юридичної особи.

За результатами перевірки відповідності відображеної у звіті політичної партії "Національний корпус" інформації вимогам законодавства України, зіставлення та звірки відомостей, зазначених у звіті партії, з доданими до звіту документами, відомостями з інформаційних баз даних державних встановлено неповноту інформації, а саме: в таблиці 6.1 "Спонсорські внески на користь політичної партії" глави 6 розділу ІІ звіту партії (далі - таблиця 6.1) зазначено відомості про здійснення внесків на користь партії у виді права користування нерухомим майном (приміщеннями у кількості 17 об`єктів згідно додатку 1) всього на загальну суму 74946,00 грн, що не відповідає звітному періоду (кварталу), протягом якого партія користувалась нерухомим майном.

Так, відповідно до висновків про вартість об`єктів внесків, складених партією відповідно до Методології визначення розміру (суми) внеску на підтримку політичної партії у формі робіт, товарів або послуг, затвердженої рішенням Національного агентства з питань запобігання корупції від 16 листопада 2018 року №2596, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 10 грудня 2018 року за №1397/32849, загальний розмір суми внеску за кожним об`єктом нерухомості, що зазначений в таблиці 6.1 розрахований за один місяць, а не за звітний період (квартал).

Операції з права користування зазначеним нерухомим майном підтверджені відповідними договорами про надання внеску на підтримку політичної партії та актами приймання-передачі внеску на підтримку політичної партії.

Таким чином, вартість внесків за четвертий квартал 2020 року фактично є меншою розрахунково на суму близько 88000,00 грн.

Крім того, інформація про нерухоме майно, яке було передано у користування партії у вигляді внесків не відображена у звіті партії в таблиці 2.1 глави 2 розділу І "Відомості про майно, у тому числі за кордоном, що перебуває на праві користування політичної партії", що є порушенням п. 1 ч. 9 ст. 17 Закону України "Про політичні партії в Україні" (в редакції, що діяла на день опублікування Закону України від 19 грудня 2019 року №410-ІХ "Про внесення змін до деяких законів України щодо запобігання і протидії політичній корупції").

Указані обставини зафіксовані в акті про проведення аналізу звіту партії від 02 квітня 2020 року та висновку про результати аналізу звіту партії від 02 квітня 2020 року №895, затвердженого наказом Національного агентства з питань запобігання корупції від 03 квітня 2020 року №130/20.

Керуючись ст. 12 Закону України "Про запобігання корупції" та ст. 17 Закону України "Про політичні партії в Україні", з метою отримання пояснень та з`ясування обставин листом з роз`ясненням прав від 11 червня 2020 року №51-04/24097/20 ОСОБА_1 було запрошено до Національного агентства з питань запобігання корупції на 22 червня 2020 року.

22 червня 2020 року ОСОБА_1 до Національного агентства з питань запобігання корупції для надання пояснень по суті вчиненого правопорушення та складання протоколу про адміністративне правопорушення не з`явився, що зафіксовано в акті про неявку від 22 червня 2020 року №50-07/394. Натомість до Національного агентства з питань запобігання корупції з`явилась головний бухгалтер політичної партії "Національний корпус" ОСОБА_2 .

З огляду на викладене, 22 червня 2020 року о 18 год 00 хв у приміщенні Національного агентства з питань запобігання корупції уповноваженою особою Національного агентства з питань запобігання корупції - заступником керівника департаменту - керівником відділу моніторингу та перевірок ризикових операцій Департаменту запобігання політичній корупції Гречаніченко О. було складено стосовно ОСОБА_1 протокол про адміністративне правопорушення за ст. 212?? КУпАП.

Ст. 212?? КУпАП встановлено відповідальність за порушення встановленого порядку або строків подання фінансового звіту про надходження і використання коштів виборчого фонду, звіту політичної партії про майно, доходи, витрати і зобов`язання фінансового характеру або подання фінансового звіту, оформленого з порушенням встановлених вимог.

Ч. 1 ст. 1 Закону України "Про запобігання корупції" визначено, що корупційне правопорушення - діяння, що містить ознаки корупції, вчинене особою, зазначеною у ч. 1 ст. 3 цього Закону, за яке законом встановлено кримінальну, дисциплінарну та/або цивільно-правову відповідальність.

Відповідно до положень ст. 9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

За правилами ст. ст. 10, 11 КУпАП адміністративне правопорушення визнається вчиненим умисно, коли особа, яка його вчинила, усвідомлювала протиправний характер своєї дії чи бездіяльності, передбачала її шкідливі наслідки і бажала їх або свідомо допускала настання цих наслідків.

Адміністративне правопорушення визнається вчиненим з необережності, коли особа, яка його вчинила, передбачала можливість настання шкідливих наслідків своєї дії чи бездіяльності, але легковажно розраховувала на їх відвернення або не передбачала можливості настання таких наслідків, хоч повинна була і могла їх передбачити.

Склад правопорушення за ст. 212?? КУпАП є формальним, оскільки обов`язковим елементом об`єктивної сторони є умисна дія - умисне порушення встановленого порядку або строків подання фінансового звіту про надходження і використання коштів виборчого фонду, звіту політичної партії про майно, доходи, витрати і зобов`язання фінансового характеру або подання фінансового звіту, оформленого з порушенням встановлених вимог. Тому орган, уповноважений на складання протоколу про адміністративне правопорушення, зобов`язаний довести суду наявність в діях особи, що притягується до адміністративної відповідальності за вчинення цього адміністративного правопорушення, умислу на порушення встановленого порядку подання фінансового звіту про надходження і використання коштів виборчого фонду, звіту політичної партії про майно, доходи, витрати і зобов`язання фінансового характеру.

При цьому суб`єктивна сторона даного правопорушення характеризується наявністю вини у формі прямого чи непрямого умислу; вчинення цього діяння через необережність виключає притягнення особи до адміністративної відповідальності.

КУпАП визначає, що адміністративне правопорушення за своїми суб`єктивними властивостями - діяння чи бездіяльність, вчинені з певною ціллю і з певних мотивів. Ці органічно зв`язані між собою, взаємозалежні форми психічної активності створюють зміст суб`єктивної сторони правопорушення. Вина це є психічне ставлення особи в формі умислу або необережності до своїх дій і їх наслідків. Вина - це обов`язкова умова адміністративної відповідальності.

Умисел - це відношення пізнавальної можливості і волі суб`єкта до вчиненого ним діяння. Його обов`язкові елементи, це повне усвідомлення протиправності скоєного діяння в його юридичних і соціально-побутових особливостях, передбачення антигромадських результатів свого діяння (бездіяльності), бажання або усвідомлене допущення настання вказаних наслідків. Відсутність умислу і необережності засвідчують про випадок - такому збігу життєвих обставин, при яких особа не усвідомлювала і не могла усвідомлювати властивостей вчиненого або не передбачала і не могла передбачати наслідків вчиненого діяння. Випадок і вина - це категорії взаємовиключні, а тому вчинення діяння або бездіяльності випадково не є умовою адміністративної відповідальності.

Ст. 58 Конституції України закріплює один з найважливіших загальновизнаних принципів сучасного права - закони та інші нормативно-правові акти не мають зворотної дії в часі. Це означає, що вони поширюють свою дію тільки на ті відносини, які виникли після набуття законами чи іншими нормативно-правовими актами чинності. Закріплення названого принципу на конституційному рівні є гарантією стабільності суспільних відносин, у тому числі відносин між державою і громадянами, породжуючи у громадян впевненість у тому, що їхнє існуюче становище не буде погіршене прийняттям більш пізнього закону чи іншого нормативно-правового акта. Виняток з цього принципу допускається лише у випадках, коли закони та інші нормативно-правові акти пом`якшують або скасовують відповідальність особи (ч. 1 ст. 58 Конституції України).

За положеннями ч. 1 ст. 8 КУпАП особа, яка вчинила адміністративне правопорушення, підлягає відповідальності на підставі закону, що діє під час і за місцем вчинення правопорушення.

Закони, які пом`якшують або скасовують відповідальність за адміністративні правопорушення, мають зворотну силу, тобто поширюються і на правопорушення, вчинені до видання цих законів. Закони, які встановлюють або посилюють відповідальність за адміністративні правопорушення, зворотної сили не мають (ч. 2 ст. 8 КУпАП).

Конституційний Суд України у своєму рішенні від 09 лютого 1999 року №1-рп/99 зазначив, що за загальновизнаним принципом права закони та інші нормативно-правові акти не мають зворотної дії в часі. Цей принцип закріплений у ч. 1 ст. 58 Конституції України, за якою дію нормативно-правового акта в часі треба розуміти так, що вона починається з моменту набрання цим актом чинності і припиняється з втратою ним чинності, тобто до події, факту застосовується той закон або інший нормативно-правовий акт, під час дії якого вони настали або мали місце.

Конституція України закріпила принцип незворотності дії в часі законів та інших нормативно-правових актів (ч. 1 ст. 58). Це означає, що дія закону та іншого нормативно-правового акта не може поширюватися на правовідносини, які виникли і закінчилися до набрання чинності цим законом або іншим нормативно-правовим актом (рішення Конституційного Суду України від 05 квітня 2001 року №3-рп/2001).

Аналізуючи наведені положення Основного Закону та рішення Конституційного Суду України, суд дійшов висновку, що дія КУпАП в редакції від 13 серпня 2020 року не поширюється на правовідносини, які закінчились до набрання чинності цією редакцією.

Позаяк станом на час виявлення адміністративного правопорушення діяла редакція ч. 3 ст. 38 КУпАП, якою було передбачено, що адміністративне стягнення за вчинення правопорушення, пов`язаного з корупцією, а також правопорушень, передбачених ст. ст. 164??, 212??, 212?? цього Кодексу, може бути накладено протягом трьох місяців з дня його виявлення, але не пізніше двох років з дня його вчинення, саме ця редакція норми ч. 3 ст. 38 КУпАП підлягає застосуванню у цій справі.

Для визначення початку перебігу строку давності притягнення особи до адміністративної відповідальності за адміністративні правопорушення, пов`язані з корупцією, важливу роль відіграють як день вчинення, так і день виявлення правопорушення.

Моментом виявлення порушення, пов`язаного з корупцією, є момент отримання інформації про таке порушення уповноваженими особою чи органом державної влади. При цьому складання адміністративного протоколу про вчинення порушення, пов`язаного з корупцією, - є лише окремою процесуальною дією, вчиненою на підставі виявленого факту порушення, пов`язаного з корупцією (факт виявлення порушення - це окрема подія, яка завжди передує складанню протоколу про вчинення порушення).

Матеріалами справи засвідчується, що 04 лютого 2020 року Національним агентством з питань запобігання корупції було отримано звіт політичної партії "Національний корпус" про майно, доходи, витрати і зобов`язання фінансового характеру (а. с. 9).

Отже, факт вчинення ОСОБА_1 адміністративного проступку, передбаченого ст. 212?? КУпАП, виявлено посадовими особами Національного агентства з питань запобігання корупції 04 лютого 2020 року.

Станом на 22 червня 2020 року особами, які уповноважені були складати протоколи у справах про адміністративні правопорушення за ст. 212?? КУпАП, були посадові особи Національного агентства з питань запобігання корупції.

Протокол про адміністративне правопорушення, у разі його оформлення, складається не пізніше двадцяти чотирьох годин з моменту виявлення особи, яка вчинила правопорушення, у двох примірниках, один із яких під розписку вручається особі, яка притягається до адміністративної відповідальності (ч. 2 ст. 254 КУпАП).

Однак протокол про адміністративне правопорушення стосовно ОСОБА_1 посадовими особами Національного агентства з питань запобігання корупції було складено лише 22 червня 2020 року (а. с. 4-8).

Протокол про адміністративне правопорушення стосовно ОСОБА_1 був скерований до суду 06 серпня 2020 року, тобто після спливу трьох місяців з дня виявлення адміністративного проступку.

За приписами п. 7 ч. 1 ст. 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю у випадку закінчення на момент розгляду справи про адміністративне правопорушення строків, передбачених ст. 38 цього Кодексу.

Позаяк на момент розгляду справи строк накладення адміністративного стягнення закінчився, провадження у справі стосовно ОСОБА_1 підлягає закриттю.

Керуючись ст. 38, ст. 212??, 247 КУпАП, суд -

п о с т а н о в и в:

Закрити провадження у справі про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ст. 212?? КУпАП у зв`язку з закінченням строку накладення адміністративного стягнення.

Постанова може бути оскаржена особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, протягом десяти днів з дня її винесення шляхом подання апеляційної скарги до Київського апеляційного суду через Оболонський районний суд м. Києва.

Постанову може бути оскаржено прокурором у випадках, передбачених ч. 5 ст. 7 КУпАП, при застосуванні заходів примусового впливу за адміністративні правопорушення шляхом реалізації повноважень щодо нагляду за додержанням законів при застосуванні заходів примусового характеру, пов`язаних з обмеженням особистої свободи громадян.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Суддя Т.В. Андрейчук