Справа № 161/1391/20
Провадження № 3/161/839/20
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

м.Луцьк 20 лютого 2020 року

Луцький міськрайонний суд в особі судді Філюк Т.М.,розглянувши матеріали справи про адміністративне правопорушення відносно

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , працюючого головним бухгалтером ПрАТ «Луцьксантехмонтаж № 536», РНОКПП НОМЕР_1 ,-

- за ч. 1 ст. 163-4 Кодексу України про адміністративні правопорушення, -

В С Т А Н О В И В:

27 січня 2020 року з Луцького відділу податкового супроводження підприємств Львівського управління офісу ВПП ДПС до Луцького міськрайонного суду надійшли матеріали про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за ч. 1 ст. 163-4 КУпАП.

З протоколу про адміністративне правопорушення № 3 серії ВП Лв № 000952 від 15 січня 2020 року вбачається, що посадова особа - головний бухгалтер ПрАТ «Луцьксантехмонтаж № 536», згідно акта про результати камеральної перевірки № 246/28-10-52-10/30248307 від 02.12.2019 року, допустив помилки, при поданні звітного податкового розрахунку сум доходу, нарахованого (сплаченого) на користь фізичних осіб, і сум утриманого з них податку за 4-й квартал 2018 року, 1-й квартал 2019 року та 2-й квартал 2019 року, чим порушено п.119.2 ст. 119 Податкового кодексу України від 02.12.2010 року № 2755-VI, за що передбачена відповідальність за ч.1 ст. 163-4 Кодексу України про адміністративні правопорушення.

Під час розгляду справи про адміністративне правопорушення у суді ОСОБА_1 повністю та беззаперечно визнав свою вину у вчиненому, щиро розкаявся, вказував, що порушення зазначені в протоколі про адміністративне правопорушення усунуті.

На переконання судді вина ОСОБА_1 у вчиненні правопорушення підтверджується також актом камеральної перевірки від 02 грудня 2019 року № 246/28-10-52-10/30248307.

Заслухавши пояснення особи, що притягується до адміністративної відповідальності, вивчивши матеріали справи та докази в їх сукупності, суд вважає, що в діях ОСОБА_1 наявні ознаки складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст.163-4 КУпАП, при цьому враховано наступне.

Положеннями ч.1ст.163-4 КУпАП передбачена адміністративна відповідальність за неутримання або неперерахування до бюджету сум податку на доходи фізичних осіб при виплаті фізичній особі доходів, перерахування податку на доходи фізичних осіб за рахунок коштів підприємств, установ і організацій (крім випадків, коли таке перерахування дозволено законодавством), неповідомлення або несвоєчасне повідомлення державним податковим інспекціям за встановленою формою відомостей про доходи громадян.

Протокол про адміністративне правопорушення, який складений з виконанням процесуальних вимог уповноваженою особою, є документом, який офіційно засвідчує факт вчинення неправомірних дій і є одним з основних джерел доказів.

Відповідно до ч.1 ст.9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Відповідно до положень ст.ст. 10, 11 КУпАП, адміністративне правопорушення визнається вчиненим умисно, коли особа, яка його вчинила, усвідомлювала протиправний характер своєї дії чи бездіяльності, передбачала її шкідливі наслідки і бажала їх або свідомо допускала настання цих наслідків. Адміністративне правопорушення визнається вчиненим з необережності, коли особа, яка його вчинила, передбачала можливість настання шкідливих наслідків своєї дії чи бездіяльності, але легковажно розраховувала на їх відвернення або не передбачала можливості настання таких наслідків, хоч повинна була і могла їх передбачити.

Відповідно до ст.22 КУпАП при малозначності вчиненого адміністративного правопорушення орган, уповноважений вирішувати справу, може звільнити порушника від адміністративної відповідальності і обмежитись усним зауваженням.

У зв`язку з тим, що ОСОБА_1 вчинив адміністративне правопорушення вперше, його дії не становили великої суспільної небезпеки, не спричинили і не могли спричинити значної шкоди суспільним або державним інтересам, правам інших осіб, та на момент розгляду справи зазначені в протоколі порушення усуненні, суд, враховуючи малозначність вчиненого адміністративного правопорушення, вважає за можливе застосувати до ОСОБА_1 положення ст.22 КУпАП, звільнивши останнього від адміністративної відповідальності, та оголосити йому усне зауваження у судовому засіданні.

Європейський суд з прав людини в своєму рішенні «Ісмаїлов проти Росії» від 06 листопада 2008 року зазначив, що згідно з принципом верховенства права - однією з підвалин демократичного суспільства, який закріплений в усіх статтях ЄКПЛ, при розгляді справи та призначенні стягнення потрібно досягти справедливого балансу між загальними інтересами суспільства та вимогами захисту основоположних прав особи, щоб під час відповідного втручання був дотриманий принцип законності і воно не було свавільним, тобто стягнення повинне бути пропорційним, воно має відповідати тяжкості скоєного правопорушення, а також його наслідкам.

Враховуючи наведене, суд приходить до переконання, що попереджувальних цілей щодо ОСОБА_1 можливо досягти без застосування засобів адміністративного впливу та із застосуванням такого виховного заходу, як усне зауваження, який буде достатнім для досягнення визначеної ст.23 КУпАП мети - виховного впливу та запобіганню вчинення нових правопорушень.

Згідно із ч.2 ст.284 КУпАП при оголошенні усного зауваження виноситься постанова про закриття провадження у справі про адміністративне правопорушення.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 22, 283-285 КУпАП, суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 визнати винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.163-4 КУпАП та на підставі ст.22 КУпАП звільнити його від адміністративної відповідальності, обмежившись усним зауваженням.

Провадження по справі про адміністративне правопорушення за ч.1 ст.163 - 4 КУпАП відносно ОСОБА_1 закрити.

Постанова судді набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Постанова судді може бути оскаржена протягом десяти днів з дня винесення постанови, шляхом подання апеляційної скарги до Волинського апеляційного суду через Луцький міськрайонний суд Волинської області.

Суддя Луцького міськрайонного суду

Волинської області Т.М. Філюк