Провадження №3/331/1407/2020
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

06 жовтня 2020 року м. Запоріжжя

Суддя Жовтневого районного суду м. Запоріжжя Кольц Д.М., розглянувши у відкритому судовому засіданні справу про адміністративне правопорушення за протоколом серії АПР18 №623318 від 17.04.2020 року, про притягнення до адміністративної відповідальності: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, працюючого в ТОВ «Онур конструкціон», що зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , який мешкає за адресою: АДРЕСА_2 , за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, -

В С Т А Н О В И В:

18 вересня 2020 року у провадження судді Жовтневого районного суду м. Запоріжжя надійшов адміністративний матеріал щодо притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за вчинення дрібного хуліганства.

Відповідно до протоколу про адміністративне правопорушення, 17.04.2020 року о 10-40 годині знаходячись на робочому місці за адресою м. Запоріжжя, вул. Крива Бухта, буд. 10 А з власної необережності, шляхом поправлення кабеля пошкодив автомобіль марки Toyota Ярис державний номерний знак НОМЕР_1 , чим спричинив матеріальні збитки.

В судовому засіданні ОСОБА_1 пояснив, що він дійсно знаходився на робочому місці, а транспортний засіб знаходився на зеленій зоні, яка не є місцем, що спеціально відведене для паркування. Коли він переміщував кабель біля забору, його частина зачепила камінь, який лежав на заборі та камінь впав на автомобіль. Зазначає, що події сталися випадково. Жодного умислу на заподіяння шкоди чи порушення громадського порядку він не мав. Просить не притягувати його до відповідальності за вчинення хуліганських дій, оскільки він їх не вчиняв.

Дослідивши надані по справі докази,суддя прийшов до переконання,що вчинення ОСОБА_1 правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП не доведено належними та допустимими доказами, через що провадження у справі підлягає закриттю з наступних підстав.

Конституцією України у ст. 61 визначено, що юридична відповідальність особи має індивідуальний характер.

Згідно положень ст. 7 КУпАП, ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

Відповідно до правил статті 9 КУпАП, адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Згідно зі ст. 245 КУпАП завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови.

Правилами ст.ст. 245, 251, 252, 280КУпАП передбачено, що суддя при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний повно, всебічно та об`єктивно з`ясувати всі обставини справи, встановити чи було вчинено адміністративне правопорушення та чи винна особа у його вчиненні, дослідити наявні у справі докази, дати їм належну оцінку, з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи і, в залежності від встановленого, прийняти мотивоване законне рішення.

Судом враховується, що у Рішенні у справі «Енгель та інші проти Нідерландів» від 08 червня 1976 року, Європейський суд з прав людини сформував критерії (тест Енгеля), для визначення поняття «кримінальне обвинувачення». для цілей Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод поняття «кримінальне обвинувачення» має автономне значення, а не обмежується лише кваліфікацією «криміналу» згідно з національним законодавством. При цьому кваліфікація порушення/обвинувачення як «кримінального» дає особі додаткові гарантії, які передбачені Конвенцією. Наприклад, обов`язок довести вину особи, який передбачений ч. 2 ст. 6 Конвенції і т.д. Таким чином, протокол, що є предметом розгляду у цій справі є, з урахуванням «тесту Енгеля», кримінальним обвинуваченням, і суд має забезпечити гарантії, передбачені статтею 6 Конвенції.

Диспозиція ст. 173 КУпАП передбачає відповідальність за дрібне хуліганство, тобто нецензурну лайку в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Складом адміністративного правопорушення є передбачена нормами права сукупність ознак (елементів), за наявності яких те чи інше протиправне діяння можна кваліфікувати як адміністративне правопорушення. Таку сукупність ознак формують чотири складових елементи: об`єкт, об`єктивна сторона (характеризують зовнішню сторону правопорушення); суб`єкт та суб`єктивна сторона (характеризують внутрішню сторону правопорушення).

Фактично, навіть виклад суті адміністративного правопорушення, зазначений у протоколі не містить ознак складу дрібного хуліганства. Натомість у самому протоколі зазначено, що ОСОБА_1 знаходився на робочому місці, виконував свої службові обов`язки і через необережність зачепив камінь, що впав із забору на автомобіль, що стояв біля самого забору. Падіння каменю і спричинило пошкодження автомобіля.

Викладені у протоколі фактичні обставини також підтверджені і поясненнями ОСОБА_1 та ОСОБА_2 . Жодними доданими до протоколу документами як і самим протоколом не констатовано вчинення ОСОБА_1 нецензурної лайки, образливого чіпляння до громадян чи інших дій, які порушують громадський порядок і спокій громадян. Таким чином, під час розгляду справи про адміністративне правопорушення, судом встановлено відсутність об`єктивної сторони правопорушення, а саме будь який дій чи бездіяльності, які передбачені диспозицієї ст. 173 КУпАП.

Більш того, склад адміністративного правопорушення дрібне хуліганство із суб`єктивної сторони передбачає умисну поведінку правопорушника, яка крім умислу також повинна характеризуватися особливим «хуліганським» мотивом, тобто повинна бути направлена на порушення громадського порядку та спокою громадян. Жодних доказів, які б підтверджували умисел у діях ОСОБА_1 та наявність особливого мотиву відсутні. Також, наявність суб`єктивної сторони дрібного хуліганства спростовується поясненнями самої особи, щодо якої вирішується питання про притягнення до адміністративної відповідальності.

Судом досліджені матеріали, додані до протоколу про адміністративне правопорушення.

Так, до матеріалів справи доданий рапорт старшого інспектора чергової частини, який не може вважатися доказом вчинення хуліганства, оскільки фіксує лише те, що співробітник поліції дізнався при прийнятті заяви про вчинення кримінального правопорушення.

Протокол прийняття заяви про вчинене кримінальне правопорушення від 17.04.2020 фіксує лише факт звернення ОСОБА_2 до органів поліції із прохання притягнути до відповідальності особу, яка пошкодила її автомобіль.

Пояснення ОСОБА_2 не можуть вважатися доказом вчинення дрібного хуліганства, оскільки вона не була очевидцем подій, і лише пояснює той факт, що у неї був пошкоджений автомобіль.

Фотознімки, додані до матеріалів адміністративної справи фіксують лише місцезнаходження автомобіля «Тойота Ярис», та пошкодження скла на ньому.

Таким чином, до матеріалів справи про адміністративне правопорушення не додано жодних належних доказів щодо наявності у діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, відповідальність за яке передбачена ст. 173 КУпАП.

Більш того, протокол про адміністративне правопорушення направлений до суду з пропуском строку притягнення до адміністративної відповідальності.

Так, відповідно до ч. 2 ст. 38 КУпАП стягнення може бути накладено не пізніш як через три місяці з дня вчинення правопорушення, а при триваючому правопорушенні не пізніш як через три місяці з дня його виявлення.

Згідно п. 7 ст. 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю у зв`язку з закінченням на момент розгляду справи про адміністративне правопорушення строків, передбачених ст. 38 КУпАП.

Справа №331/3461/20 провадження №3/331/1407/2020 за протоколом серії АПР18 №623318 від 17.04.2020 року про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за подіями станом на 17.04.2020 року надійшла до суду 18.09.2020 року, тобто по закінченню тримісячного строку передбаченого законодавством.

За таких обставин направлені до суду матеріали та їх аргументація є сумнівними, однак наявність останніх (сумнівів) не узгоджується із стандартом доказування поза розумним сумнівом (див. рішення від 18 січня 1978 року у справі Ірландія проти Сполученого Королівства (Ireland v. the United Kingdom), п. 161, Series A заява F 25), який застосовується при оцінці доказів, а такі докази можуть випливати зі співіснування достатньо переконливих, чітких і узгоджених між собою висновків чи схожих неспростовних презумпцій факту (рішення Європейського суду з прав людини, справа Коробов проти України від 21.07.2011 року (стаття 17 Закону України Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини).

Таким чином, враховуючи положення ст.62 Конституції України,відповідно до яких,вина особи,яка притягається до відповідальності,має бути доведена належними доказами,а не ґрунтуватись на припущеннях,усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь,враховуючи,що матеріали про адміністративне правопорушення не містять належних та беззастережних доказів наявності в діях ОСОБА_3 складу інкримінованого адміністративного правопорушення,суд приходить до висновку про відсутність в діях останньої складу адміністративного правопорушення передбаченого ст.173 КУпАП.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст.247КУпАП відсутність події і складу адміністративного правопорушення є підставою для закриття провадження в справі про адміністративне правопорушення.

Керуючись ст. 247 ч.1 п.1, ст.ст. 173, 283, 284 КУпАП, -

П О С Т А Н О В И В:

Провадження у справі закрити за відсутністю в діях ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП.

Постанову може бути оскаржено або опротестовано прокурором протягом 10 днів з моменту її винесення, шляхом подачі апеляційної скарги, протесту прокурора в Запорізький апеляційний суд через Жовтневий районний суд м. Запоріжжя.

Суддя Д.М. Кольц