Справа № 149/1957/19
Провадження № 33/801/775/2020
Головуючий у суді 1-ї інстанції Гончарук-Аліфанова О. Ю.
Доповідач: Сало Т. Б.
ВІННИЦЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19 жовтня 2020 року м. Вінниця

Вінницький апеляційний суд, суддя Сало Т.Б., розглянувши клопотання ОСОБА_1 про поновлення строку на апеляційне оскарження постанови Хмільницького міськрайонного суду Вінницької області від 27 серпня 2019 року в справі про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 183-1 КУпАП,

встановив:
Постановою Хмільницького міськрайонного суду Вінницької області від 27 серпня 2019 року ОСОБА_1 притягнуто до адміністративної відповідальності за ч. 1 ст. 183-1 КУпАП та накладено на нього адміністративне стягнення у виді виконання суспільнокорисних робіт на строк 120 годин.

Стягнуто з ОСОБА_1 в дохід держави судовий збір в розмірі 384,20 гривень.

Не погодившись із вказаною постановою, ОСОБА_1 подав апеляційну скаргу, в якій просить скасувати постанову Хмільницького міськрайонного суду Вінницької області від 27 серпня 2019 року у даній справі, а провадження у справі закрити на підставі п. 1 ст. 247 КупАП за відсутністю складу адміністративного правопорушення.

Також ОСОБА_1 до апеляційної скарги додав клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження, мотивуючи тим, що про наявність постанови він дізнався лише 17.09.2020, тому вважає, що строк пропущено з поважних причин.

У судове засідання, призначене на 19.10.2020 ОСОБА_1 не з`явився, хоча належним чином був повідомлений про дату, час і місце розгляду справи, що підтверджується рекомендованими повідомленнями про вручення поштового відправлення.

19.10.2020 на електронну адресу апеляційного суду надійшла заява від ОСОБА_1 про розгляд справи без його участі.

Відповідно до положень ст. 294 КУпАП, неявка в судове засідання особи, яка подала скаргу, інших осіб, які беруть участь у провадженні у справі про адміністративне правопорушення, не перешкоджає розгляду справи, крім випадків, коли є поважні причини неявки або в суду відсутня інформація про належне повідомлення цих осіб.

Враховуючи строки розгляду апеляційної скарги, визначені ст. 294 КУпАП, а також те, що ОСОБА_1 подав заяву про розгляд справи без його участі, апеляційний суд прийшов до висновку про можливість розгляду справи у його відсутність.
Перевіривши матеріали справи про адміністративне правопорушення, апеляційний суд вважає, що клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження задоволенню не підлягає з наступних підстав.

Відповідно до ч. 2 ст. 294 КУпАП, постанова судді у справі про адміністративне правопорушення може бути оскаржена особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником протягом десяти днів з дня винесення постанови.

Апеляційна скарга, подана після закінчення цього строку, повертається апеляційним судом особі, яка її подала, якщо вона не заявляє клопотання про поновлення цього строку, а також якщо у поновленні строку відмовлено.

Відповідно до ч. 2 ст. 289 КУпАП, в разі пропуску строку з поважних причин цей строк за заявою особи, щодо якої винесено постанову, може бути поновлено.

Наведеними нормами чітко окреслено характер процесуальної поведінки, який зобов`язує учасників справи діяти сумлінно, проявляти добросовісне ставлення до наявних у них прав і здійснювати їх реалізацію таким чином, щоб забезпечити неухильне та своєчасне (без суттєвих затримок та зайвих зволікань) виконання своїх обов`язків, встановлених законом або судом, зокрема, щодо дотримання строку апеляційного оскарження.

Для цього учасник справи як особа, зацікавлена у поданні апеляційної скарги, повинна вчиняти усі можливі та залежні від нього дії, використовувати у повному обсязі наявні засоби та можливості, передбачені чинним законодавством.

З матеріалів справи вбачається наступне.

З протоколу про адміністративне правопорушення серії №34 від 12.07.2019 слідує, що його складено в присутності ОСОБА_1 і копію протоколу отримано ним в день його складення. Місцем проживання ОСОБА_1 зазначено: АДРЕСА_1 (а.с.2).

Згідно з рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення ОСОБА_1 направлялася судова повістка про виклик до суду 27.08.2019 о 08 год. 30 хв. на зазначену в протоколі адресу. Вказану повістку він отримав завчасно, а саме 05.08.2019 (а.с.8).

З тексту постанови Хмільницького міськрайонного суду Вінницької області від 27 серпня 2019 року встановлено, що ОСОБА_1 в судове засідання не з`явився, про день, час і місце розгляду справи повідомлявся належним чином за адресою, вказаною ним в протоколі, що підтверджується рекомендованим повідомленням про вручення судової повістки, причини неявки не повідомив, заяв чи клопотань до суду не надходило.

Копію постанови направлено на адресу ОСОБА_1 29 серпня 2019 року. Рекомендоване повідомлення про вручення копії постанови чи поштовий конверт із відміткою пошти про невручення копії постанови на адресу суду не надходили.

Відповідно до інформації з офіційного сайту Єдиного державного реєстру судових рішень, постанова Хмільницького міськрайонного суду Вінницької області від 27 серпня 2019 року оприлюднена на сайті 30 серпня 2019 року.

Згідно заяви ОСОБА_1 про ознайомлення з матеріалами справи від 14.09.2020, він ознайомився з матеріалами справи та отримав копію оскаржуваної постанови 17.09.2020.

Як на єдину підставу для поновлення строку на апеляційне оскарження постанови ОСОБА_1 в своєму клопотанні посилається на те, що про наявність постанови він дізнався лише 17.09.2020.

Разом з тим, апеляційний суд звертає увагу, що початок відліку строку на апеляційне оскарження постанови суду пов`язаний з моментом прийняття такої постанови, а не отримання її копії.

До апеляційної скарги ОСОБА_1 додано контракт про проходження громадянами України військової служби у Збройних Силах України на посадах осіб солдатського та сержантського складу від 19.08.2019 та витяг з наказу командира військової частини НОМЕР_1 від 19.08.2019 №173, із яких слідує, що ОСОБА_1 призваний на військову службу за контрактом строком на один рік, з 19.08.2019 зарахований в списки особового складу 19.08.2020.

При цьому, ОСОБА_1 у своєму клопотанні про поновлення строку на апеляційне оскарження не зазначає, про наявність у нього непереборних труднощів та перепон в отриманні та оскарженні в строк постанови суду першої інстанції, пов`язаних з проходженням військової служби.

Будучи обізнаним щодо розгляду судом справи про адміністративне правопорушення відносно нього, ОСОБА_1 не вчиняв дій щодо отримання копії постанови та, у разі незгоди з нею, її оскарження.

Неявка ОСОБА_1 до суду апеляційної інстанції позбавила суд можливості з`ясувати, зокрема, умови та порядок проходження ОСОБА_1 військової служби, а також належне обґрунтування поважності причин пропуску строку на апеляційне оскарження постанови.

На думку апеляційного суду, вказані вище обставини не свідчать про поважність пропуску апелянтом строку на апеляційне оскарження постанови, оскільки ОСОБА_1 завчасно, а саме 05.08.2019 отримав судову повістку про виклик до суду, тобто був обізнаний про дату розгляду судом першої інстанції щодо нього протоколу про адміністративне правопорушення. ОСОБА_1 не позбавлений був можливості знайомитися з матеріалами справи, давати письмові пояснення, користуватися юридичною допомогою адвоката, навіть при проходженні військової служби.

При вирішенні питання про поновлення пропущеного строку на оскарження суд не вирішує питання про правильність чи законність судового рішення.

Причини пропуску строку апеляційного оскарження можуть бути визнані поважними, а строк поновлено лише у разі, якщо вони пов`язані з непереборними та об`єктивними перешкодами, труднощами, які не залежать від волі особи та унеможливили своєчасне подання апеляційної скарги. Тобто, тільки наявність об`єктивних перешкод для своєчасної реалізації прав щодо оскарження судового рішення в апеляційному порядку у строк, встановлений процесуальним законом, може бути підставою для висновку про пропуск строку апеляційного оскарження з поважних причин. За відсутності таких, поновлення процесуального строку буде порушенням принципу юридичної визначеності.

У рішенні Європейського суду з прав людини в справі «Пономарьов проти України» Суд зазначив, що сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.

В рішенні Європейського суду з прав людини в справі «Устименко проти України» від 29 жовтня 2010 року Суд вказав, що необґрунтоване поновлення строку оскарження остаточного рішення по справі зі спливом значного періоду часу без обґрунтованих підстав порушує принцип правової визначеності, і, як наслідок, тягне порушення ст. 6 Європейської конвенції про захист прав людини та основоположних свобод. Право на справедливий судовий розгляд, гарантоване п. 1 ст. 6 Конвенції, повинно тлумачитися у світлі Преамбули Конвенції, відповідна частина якої проголошує верховенство права спільною спадщиною Високих Договірних Сторін. Одним з основоположних аспектів верховенства права є принцип правової визначеності, який передбачає дотримання принципу res judicata, тобто принципу остаточності рішення, згідно з яким жодна зі сторін не має права домагатися перегляду остаточного і обов`язкового рішення лише з метою повторного слухання справи і постановлення нового рішення. Відхід від цього принципу можливий лише тоді, коли він зумовлений особливими і непереборними обставинами.

Прецедентна практика Європейського суду з прав людини щодо застосування статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод визнає, що доступ до суду не є абсолютним і національним законодавством може обмежуватись, зокрема для дотримання правил судової процедури і це не є порушенням права на справедливий суд (рішення у справі «Станков проти Болгарії» від 12 липня 2007 року).

За таких обставин, за відсутності поважних причин пропуску строку на апеляційне оскарження постанови суду, у поновленні цього строку необхідно відмовити, а апеляційну скаргу з доданими матеріалами повернути особі, яка її подала.

Керуючись ст. 294 КУпАП,

постановив:
У задоволенні клопотання ОСОБА_1 про поновлення строку на апеляційне оскарження постанови Хмільницького міськрайонного суду Вінницької області від 27 серпня 2019 року в справі про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 183-1 КУпАП, відмовити.

Апеляційну скаргу з доданими матеріалами повернути особі, яка її подала.

Постанова апеляційного суду набирає законної сили негайно після її винесення, є остаточною й оскарженню не підлягає.

Суддя Т.Б. Сало