24.09.2020 227/3474/20
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

24 вересня 2020 року м. Добропілля

Суддя Добропільського міськрайонного суду Донецької області Хоменко Д.Є., розглянувши матеріали адміністративної справи, які надійшли з Добропільського ВП Покровського ВП ГУНП в Донецькій області, про притягнення до адміністративної відповідальності: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, працюючого трактористом у ФОП ОСОБА_2 , який мешкає та зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , у скоєнні правопорушення, передбаченого ч.2 ст.154 КУпАП, -

ВСТАНОВИВ:

07.09.2020р. до Добропільського міськрайонного суду Донецької області надійшли матеріали про притягнення до адміністративної відповідальності гр. ОСОБА_1 за ч.2 ст.154 КУпАП.

Відповідно до протоколу про адміністративне правопорушення серії ВАБ №161456 від 04.09.2020р. встановлено, що 28.08.2020 року о 10.40 годині гр. ОСОБА_1 не прийняв мір до свого пса, внаслідок чого собака покусала гр. ОСОБА_3 , 1983р.н. та гр. ОСОБА_4 2011р.н., заподіявши їхньому здоров`ю наслідків, а саме лікування в Добропільській ЛІЛ. Своїми діями ОСОБА_1 вчинив правопорушення передбачене ч.2 ст.154 КУпАП.

В судовому засіданні гр. ОСОБА_1 пояснив, що на момент події 28.08.2020 року він був на роботі, тому не бачив всього, що сталося.

Але в судове засідання також прибула гр. ОСОБА_5 , яка є дружиною гр. ОСОБА_1 та суду пояснила, що прийшла з роботи 28.08.2020 року приблизно о 17.40 годині, будучи в будинку почула собачі виски, вийшовши на двір побачила, що на території її домоволодіння деруться дві собаки, її собака та собака сусідів породи «Хаскі». Зазначила, що її собака була прив`язана на ланцюг. За парканом біля воріт стояв хлопчик дев`яти-десяти років, який вигулював свою собаку породи «Хаскі», звернувшись до нього з проханням забрати собаку, хлопчик злякано запитав яким чином він це зробить. Крім того пояснила, що сусідська собака породи «Хаскі» постійно ходить по вулиці без ланцюга, намордника і нашийника. В процесі бійки у її собаки порвався нашийник і вони із двору вибігли на вулицю де тривала бійка, увесь час собаки дрались та потрапили вже на територію домоволодіння сусідки, у якої були відкриті ворота, де собак почали рознімати. Сусідка ОСОБА_6 почала поливати їх водою, а її дочка ОСОБА_3 палкою бити собак, вже після того як собаку породи «Хаскі» загнали у вольєр, сусіди продовжили бити її собаку, яка у свою чергу гризнула сусідку та її сина, зазначила, що не втримала свою собаку. Також додала, що у її собаки внаслідок події почали відмовляти лапи та її довелось нести на руках до свого домоволодіння. Зауважила на те, що у сусідів зовнішніх травм видно не було. Сусіди з 04.09.2020 року ніяких претензій не заявляли, з ними у нормальних стосунках, вітаються, так як мешкають на одній вулиці.

Після пояснень свідка ОСОБА_5 , гр. ОСОБА_1 з кишені достав порваний нашийник та продемонстрував, нашийник був дійсно порваний, слідів розрізу не було видно.

Дослідивши протокол про адміністративне правопорушення та наявні матеріали, приходжу до наступного.

Так, статтею 7 КУпАП передбачено, що ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

Відповідно до ст.62 Конституції України обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Згідно зі ст.280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати, зокрема: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Статтею 251 КУпАП передбачено, що доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються, зокрема протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, тощо. Обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених ст. 255 цього Кодексу.

Відповідно до правового змісту ст.256 КУпАП у протоколі про адміністративне правопорушення зазначається суть адміністративного правопорушення, нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення, а також інші відомості необхідні для вирішення справи.

Частиною 2 статті 154 КУпАП встановлена адміністративна відповідальність за порушення правил тримання собак і котів у місцях, де це заборонено відповідними правилами, чи понад установлену кількість, чи незареєстрованих собак, або приведення в громадські місця, або вигулювання собак без повідків і намордників (крім собак, у реєстраційних свідоцтвах на яких зроблено спеціальну відмітку) чи в невідведених для цього місцях, що спричинили заподіяння шкоди здоров`ю людей або їх майну, а так само повторне протягом року вчинення порушення з числа передбачених частиною першою цієї статті.

Положеннями ст.ст.1, 9, 12 Закону України «Про захист тварин від жорстокого поводження» встановлено, що собаки відносяться до домашніх тварин, правила утримання домашніх тварин установлюються органами місцевого самоврядування.

Таким чином, враховуючи, що диспозиція статті 154 КУпАП є бланкетною, при складанні протоколу необхідно викласти суть правопорушення виходячи з частини першої статті з посиланням на конкретний пункт Правил тримання собак, котів і хижих тварин у населених пунктах, який вважається порушеним, а тільки після цього зазначати наслідки у виді заподіяння шкоди, як це передбачено ч.2 ст.154 КУпАП.

Проте, з протоколу про адміністративне правопорушення не вбачається суть правопорушення, а саме не вказано який конкретно нормативно-правовий акт (порядок, правила), його дата, номер, а також конкретний пункт або стаття, яку порушив гр. ОСОБА_1 , за яку настає відповідальність за ч.2 ст.154 КУпАП. До адміністративного протоколу жодних правил тримання собак також не додано.

В протоколі не зазначає конкретно що вчинив гр. ОСОБА_1 , які заборонені законодавством дії були ним вчинені - тримав собаку, де це заборонено відповідними правилами, або вигулював собаку без повідка і намордника, що спричинили заподіяння шкоди здоров`ю людей або їх майну. Навпаки в судовому засіданні було встановлено, що собака останнього знаходилась на території його домоволодіння прив`язана на ланцюг, а вже в процесі бійки з собакою гр. ОСОБА_6 розірвався нашийник та собаки в процесі бійки потрапили на територію іншого володіння.

Крім того в протоколі зазначено, що правопорушенням було заподіяно матеріальну шкоду в розмірі 900,00 грн., але жодних підтверджуючих документів, будь-то послуги лікування або придбання медикаментів до матеріалів справи додано не було, тобто не підтверджено матеріалами справи.

Таким чином суд не вбачає в діях гр. ОСОБА_1 події та складу адміністративного правопорушення передбаченого ч.2 ст.154 КУпАП.

Відповідно до статті 245 КУпАП завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

Із врахуванням положень і тлумачень ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, суд не має права самостійно відшукувати докази винуватості особи у вчиненні правопорушення, оскільки таким чином, неминуче перебиратиме на себе функції обвинувача, позбавляючись статусу незалежного органу правосуддя. У випадку, коли викладена в протоколі фабула адміністративного правопорушення не відображає всіх істотних ознак складу правопорушення, суд не має права самостійно редагувати її, а так само не може відшукувати докази на користь обвинувачення, оскільки це становитиме порушення права на захист (особа не може належним чином підготуватися до захисту) та принципу рівності сторін процесу (оскільки особа має захищатися від обвинувачення, яке підтримується не стороною обвинувачення, а фактично судом).

Згідно принципу «поза розумним сумнівом», зміст якого сформульований у п.43 рішення ЄСПЛ у справі «Кобець проти України» від 14.02.2008 року, доказування, зокрема, має випливати із сукупності ознак чи неспростовних презумпцій, достатньо вагомих, чітких та узгоджених між собою, а за відсутності таких ознак не можна констатувати, що винуватість обвинуваченого доведено поза розумним сумнівом.

Відповідно до п.1 ч.1 ст.247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю у разі відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

За таких обставин, враховуючи, що в протоколі про адміністративне правопорушення не наведено достатніх доказів вини гр. ОСОБА_1 щодо вчинення ним правопорушення, передбаченого ч.2 ст.154 КУпАП вважаю, що провадження у справі підлягає закриттю у зв`язку з відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 154КУпАП.

Керуючись ст.ст.154, 283, 284 Кодексу України про адміністративні правопорушення, суддя,

ПОСТАНОВИВ:

Провадження у справі про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за ч.2 ст.154 Кодексу України про адміністративні правопорушення закрити на підставі п.1 ч.1 ст.247 КУпАП, за відсутністю в діях останньої складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена до Донецького апеляційного суду через Добропільський міськрайонний суд Донецької області протягом 10 днів з дня винесення постанови.

Суддя Д.Є. Хоменко