ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12.02.2020 р. смт. Веселе

Суддя Веселівського районного суду Запорізької області Нагорний А.О., розглянувши у судовому засіданні матеріали, які надійшли з Національної поліції України Департаменту патрульної поліції Управління патрульної поліції в Запорізькій області про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, директора Державного підприємства «Місцеві дороги Запорізької області», протягом року до адміністративної відповідальності не притягався, проживає у кв. АДРЕСА_1 , за обвинуваченням у вчиненні правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 140 Кодексу України про адміністративні правопорушення,

ВСТАНОВИВ:

Згідно протоколу серії БР № 218616 від 06.12.2019 р. про вчинення адміністративного правопорушення вбачається, що ОСОБА_1 обвинувачується у тому, що 03.10.2019 р. о 08 год. 05 хв. на автодорозі с. Веселе - с. Таврія С080420 Веселівського району Запорізької області, перебуваючи посадовою особою-директор Державного підприємства «Місцеві дороги Запорізької області», порушив правила, норми стандарту при утриманні автомобільних доріг і вулиць, а саме п.3.1.1 та п 3.1.2 ДСТУ 3587-97, чим завдав механічних пошкоджень транспортному засобу VOLKSWAGEN PASSAT реєстраційний номерний знак НОМЕР_1 . У протоколі зазначено, що ОСОБА_1 порушив пункт 1.5 Правил дорожнього руху України, затверджених постановою Кабінету Міністрів України №1306 від 10.10.2001 р.

У протоколі зазначено, що ОСОБА_1 від надання пояснень відмовився. Документи тимчасово не вилучались. Тимчасовий дозвіл на право керування транспортним засобом не видавалось.

До протоколу додано: копію протоколу серії БР № 218616 від 06.12.2019 р.; акт обстеження дорожніх умов на ділянці автомобільної дороги від 03.10.2019 р.; пояснення начальника філії Веселівський райавтодор ОСОБА_2 від 01.11.2019 р; копія складу комісії з приймання-передачі автомобільних доріг загального користування місцевого значення в Запорізькій області з балансу Департаменту промисловості та розвитку інфраструктури обласної державної адміністрації на баланс Державного підприємства «Місцеві дороги Запорізької області», затвердженого розпорядження голови обласної державної адміністрації № 298 від 04.06.2019 р.; розпорядження голови обласної державної адміністрації № 298 від 04.06.2019 р.; фотографії з місця пригоди; рапорт старшого інспектора чергового Веселівського ВП Мелітопольського ВП капітана поліції Волобуєва І.В. від 30.10.2019 р.; лист № 15734/41/321/02-2019 від 24.10.2019 р.; лист від 08.10.2019 р.; рапорт старшого інспектора - чергового СРП № 3 Веселівського ВП Мелітопольського ВП ГУНП в Запорізькій області Корноненко З.Л. від 03.10.2019 р.; пояснення ОСОБА_3 від 03.10.2019 р.; схема місця події ДТП від 03.10. 2019 р.; форма висновку; супроводжувальний лист від 06.12.2019 р. за № 18275/41/32/02-2019; поштовий конверт.

Посадова особа, яка склала протокол, дії ОСОБА_1 кваліфікувала за ч. 4 ст. 140 КУпАП.

Відповідно до положень статті 245 КУпАП, завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

Згідно частини 1 статті 256 КУпАП, у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються: дата і місце його складення, посада, прізвище, ім`я, по батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності (у разі її виявлення); місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих, якщо вони є; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості, необхідні для вирішення справи. Якщо правопорушенням заподіяно матеріальну шкоду, про це також зазначається в протоколі.

Протокол про адміністративне правопорушення, у разі його оформлення, складається не пізніше двадцяти чотирьох годин з моменту виявлення особи, яка вчинила правопорушення, у двох примірниках, один із яких під розписку вручається особі, яка притягається до адміністративної відповідальності.

Виходячи із положень статті 254 КУпАП, протокол про адміністративне правопорушення є документом, який є підставою для висунутого обвинувачення.

Відповідно до Інструкції з оформлення матеріалів про адміністративні правопорушення в органах поліції, що затверджена Наказом Міністерства внутрішніх справ України 06.11.2015 № 1376:

«…8. Протокол про адміністративне правопорушення складається у двох примірниках, один з яких під розписку вручається особі, яка притягається до адміністративної відповідальності.

11. При складанні протоколу про адміністративне правопорушення особі, яка притягається до адміністративної відповідальності, роз`яснюються її права, передбачені статтями 55, 56, 59, 63 Конституції України, статтею 268 КУпАП, повідомляється, що справу про адміністративне правопорушення буде розглянуто у строки, визначені статтею 277 КУпАП, про що робиться відмітка та ставиться підпис особи, яка притягається до адміністративної відповідальності.

12. Протокол про адміністративне правопорушення підписується уповноваженою посадовою особою, яка його склала, і особою, яка притягається до адміністративної відповідальності. За наявності свідків і потерпілих протокол про адміністративне правопорушення може бути підписано також цими особами.

У разі відмови особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, підписати протокол про адміністративне правопорушення у ньому робиться запис про це.»

Протокол серії БР № 218616 від 06.12.2019 р. не відповідає цим вимогам, а саме:

- не містить даних про отримання особою, яка притягається до адміністративної відповідальності копії протоколу або відмові від його отримання;

- не містить підпису особи, яка притягається до адміністративної відповідальності про роз`яснення йому прав.

Також, в порушення ст. 256 КУпАП, в протоколі про адміністративне правопорушення відсутні будь-які пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності.

Крім того, за ч. 4 ст. 140 КУпАП відповідальність настає за порушення, передбачені частинами першою, другою або третьою цієї статті, що спричинили створення аварійної обстановки або пошкодження транспортних засобів, вантажів, автомобільних доріг, вулиць, залізничних переїздів, дорожніх споруд чи іншого майна.

Докази щодо порушення ОСОБА_1 правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху при утриманні автомобільних доріг і вулиць та невжиття заходів щодо забезпечення безпеки дорожнього руху.

Враховуючи правове значення протоколу про адміністративне правопорушення, який не тільки визначає суть адміністративного правопорушення, поставленого особі у провину, а також є доказом у справі про адміністративне правопорушення, у такому вигляді не може вважатись допустимим доказом по справі, а відповідно не може бути предметом судового розгляду.

Суд будучи органом що здійснює правосуддя, не може брати на себе функцію збирання доказів та документальну законну фіксацію правопорушення, котра в даному випадку не була виконана належним чином. Також суд не вправі самостійно змінювати фабулу викладену у протоколі про адміністративне правопорушення, яка, по суті, становить виклад обвинувачення у вчиненні певного правопорушення, винуватість у скоєнні якого певною особою має доводитися в суді. Адже діючи таким чином, суд неминуче перебиратиме на себе функції обвинувача, позбавляючись статусу незалежного органу правосуддя, що є порушенням ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі Конвенція).

Зі змісту ст.ст. 7, 254, 279 КУпАП розгляд справи про адміністративне правопорушення здійснюється лише в межах протоколу про адміністративне правопорушення.

Згідно із ст. 7 КУпАП, провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності, і ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом.

Відповідно до принципу презумпції невинуватості щодо особи, яка підозрюється у вчиненні злочину або правопорушення, припускається невинність до того часу, поки її вину не буде доведено у порядку, передбаченому законодавством.

Європейський суд з прав людини, у своєму рішенні від 10.02.1995 р. у справі «Аллене де Рібермон проти Франції» підкреслив, що сфера застосування принципу презумпції невинуватості є значно ширшою: він обов`язковий не лише для кримінального суду, який вирішує питання про обґрунтованість обвинувачення, а й для всіх інших органів держави.

Згідно зі ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість висунутого проти нього обвинувачення.

Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях притримується позиції того, що суд вправі обґрунтовувати свої висновки лише доказами, що випливають зі співіснування достатньо переконливих, чітких і узгоджених між собою висновків чи схожих неспростовних презумцій факту (рішення Європейського суду з прав людини, справа «Коробов проти України» № 39598/03 від 21.07.2011 р.), тобто таких, що не залишать місце сумнівам, оскільки наявність останніх не узгоджується із стандартом доказування «поза розумним сумнівом» (рішення від 18 січня 1978 року у справі «Ірландія проти Сполученого Королівства» (Ireland v. the UnitedKingdom), п. 161, Series A заява № 25).

Відповідно до ч. 3ст. 62 Конституції України, усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Виходячи з вищенаведеного, оскільки за результатами розгляду справи не встановлено складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 140 КУпАП, провадження в справі про адміністративні правопорушення підлягає закриттю, так як відповідно до п.1 ч.1 ст. 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.

Керуючись ст.ст. 7, 9, 221, 246, 247, 251, 252, 280, 283-285 КУпАП, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Провадження в адміністративній справі № 313/1606/19 відносно ОСОБА_1 за обвинуваченням у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 140 КУпАП закрити за відсутністю у його діях складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена прокурором у випадках, передбачених ч. 5 ст. 7 КУпАП, особою, щодо якої її винесено, а також потерпілим протягом десяти днів з дня винесення постанови, а щодо постанов у справі про адміністративні правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, у тому числі зафіксовані в автоматичному режимі, - протягом десяти днів з дня вручення такої постанови шляхом подання апеляційної скарги до Запорізького апеляційного суду через Веселівський районний суд Запорізької області.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Суддя

Веселівського районного суду

Запорізької області А.О. Нагорний

12.02.20