328/2112/20
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

08 жовтня 2020 року м. Токмак

Суддя Токмацького районного суду Запорізької області Петренко Людмила Василівна, розглянувши адміністративний матеріал, який надійшов з Токмацького відділення поліції Пологівського відділу поліції ГУНП в Запорізькій області про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, який не працює, до адміністративної відповідальності не притягувався, зареєстрований та проживає за адресою: АДРЕСА_1 ,

за статтею 173 КУпАП,-

встановила:

Згідно з протоколом про адміністративне правопорушення серії ВАБ 281709, складеного 15 вересня 2020 року в м. Токмак поліцейським СРПП № 2 р-вим поліції Галушко Сергієм Володимировичем про те, що 15 вересня 2020 року о 15-00 год. гр. ОСОБА_1 перебуваючи в стані алкогольного сп`яніння біля будинку 32 по вул. Паркова в м. Токмак висловлювався нецензурною лайкою на адресу працівника поліції ОСОБА_2 , чим порушив громадський порядок та спокій громадян, чим вчинив правопорушення передбачене статтею 173 КУпАП.

Згідно з протоколом про адміністративне правопорушення серії ВАБ 281708, складеного 15 вересня 2020 року в м. Токмак поліцейським СРПП № 2 р-вим поліції ОСОБА_3 про те, що 15 вересня 2020 року о 15-00 год. гр. ОСОБА_1 перебуваючи в стані алкогольного сп`яніння біля будинку 32 по вул. Паркова в м. Токмак висловлювався нецензурною лайкою на адресу працівника поліції ОСОБА_2 та ОСОБА_4 , чим порушив громадський порядок та спокій громадян, чим вчинив правопорушення передбачене статтею 173 КУпАП.

В судовому засіданні ОСОБА_1 вину не визнав, пояснив, що 15 вересня 2020 року близько 15-00 год. поблизу перехрестя вулиць Паркової та Гоголя, в районі будинку № 32 по вул. Чапаєва (змінена Паркова) в м. Токмак проводилися роботи на водопровідній трубі, роботи проводились працівниками КП «Міськводоканал» ТМР, які не дотримувались вимог техніки безпеки. Він підійшов до працівників КП «Міськводоканал» ТМР почав говорити, що поблизу грають діти, ходять люди, за правилами техніки безпеки територію необхідно огородити стрічками, оскільки в даному випадку ремонтні роботи здійснюються за допомогою ковша, виставлення фішок в даному випадку є порушенням. Він вимагав забезпечити належне дотримання техніки безпеки, натомість працівники КП «Міськводоканал» почали в грубій формі з ним спілкуватися та викликали працівників поліції. Останні приїхали на місце події його посадили в службовий автомобіль, наділи кайданки, нічого не пояснивши, відвезли у відділок поліції, після чого відвезли до Токмацької БЛІЛ ТМР для проведення медичного огляду на стан сп`яніння, після чого склали протоколи. З даним діями працівників поліції він не погоджується, оскільки на адресу працівників поліції він не висловлювався нецензурною лайкою, він хвилювався за те, щоб не трапилося лиха, оскільки працівники КП «Міськводоканал» ТМР не дотримувалися правил техніки безпеки при проведені ремонтних робіт, сварка виникла саме через не дотримання працівниками КП «Міськводоканал» ТМР правил техніки безпеки. Він пояснив, що дійсно був випивши, але буйно саме не поводив, лише просив працівників КП «Міськводоканал» ТМР дотримуватися правил техніки безпеки при проведені ремонтних робіт, в нього не було умислу ображати працівників поліції. Коли його працівники поліції відпустили і він прийшов додому, то місце проведення ремонтних робіт було огороджено стрічками.

Допитаний в судовому засіданні ОСОБА_5 пояснив, що 15 вересня 2020 року заступив на добове чергування у слідчо-оперативній групі разом зі слідчим ОСОБА_6 та поліцейським водієм ОСОБА_7 О 14.07 год. на планшет надійшло звернення інформаційного характеру від працівника міськводоканалу, про те, що в районі будинку № 32 по вул.. Чапаєва м. Токмак до Токмацького ВП під час виконання земельних робіт виник конфлікт з невідомим громадянином.

Прибувши на місце події, заявник ОСОБА_8 повідомив, що є майстром водопровідного господарства КП «Міськводоканал» ТМР та повідомив, що 15.09.2020 року з 09-00 год. проводяться роботи на водопровідній трубі. В обідній час виник конфлікт з мешканцем будинку АДРЕСА_2 , який знаходився в стані алкогольного сп`яніння, заважав виконанню робіт. Коли вони опитували дану особу підійшов ОСОБА_1 , який сказав чому вони приїхали, він їх не викликав, виражався грубою нецензурною лайкою, яку вони сприйняли на свою адресу, наділи на нього кайданки та відвезли до відділку для складання протоколу. Пояснив, що при проведенні ремонтних робіт територія була огороджена фішками і десь була стрічка.

Допитаний в судовому засіданні ОСОБА_7 пояснив, що 15 вересня 2020 року заступив на добове чергування у слідчо-оперативній групі разом зі слідчим ОСОБА_6 та оперуповноваженим Лупашко С.А. О 14.07 год. на планшет надійшло звернення інформаційного характеру від працівника міськводоканалу, про те, що в районі будинку № 32 по вул. Чапаєва м. Токмак до Токмацького ВП під час виконання земельних робіт виник конфлікт з невідомим громадянином.

Прибувши на місце події, заявник ОСОБА_8 повідомив, що є майстром водопровідного господарства КП «Міськводоканал» ТМР та повідомив, що 15.09.2020 року з 09-00 год. проводяться роботи на водопровідній трубі. В обідній час виник конфлікт з мешканцем будинку АДРЕСА_2 , який знаходився в стані алкогольного сп`яніння, заважав виконанню робіт. Коли опитували дану особу підійшов ОСОБА_1 , який сказав чому вони приїхали, він їх не викликав, виражався грубою нецензурною лайкою, яку він сприйняв на свою адресу, наділи на нього кайданки та відвезли до відділку для складання протоколу. Пояснив, що при проведенні ремонтних робіт територія була огороджена лише фішками.

Вислухавши пояснення ОСОБА_1 , ОСОБА_5 , ОСОБА_7 , дослідивши матеріали справи, суддя дійшов наступного висновку.

Завданням Кодексу України про адміністративні правопорушення є охорона прав і свобод громадян, власності, конституційного ладу України, прав і законних інтересів підприємств, установ і організацій, встановленого правопорядку, зміцнення законності, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі точного і неухильного додержання Конституції і законів України, поваги до прав, честі і гідності інших громадян, до правил співжиття, сумлінного виконання своїх обов`язків, відповідальності перед суспільством (ст. 1 КУпАП).

Відповідно до ст. 7 КУпАП передбачають, що ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

Згідно ст. 9 КУпАП України адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Враховуючи вимоги ст. 245 КУпАП завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом.

Згідно ст. 280 КУпАП України, орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до статей 251, 254 КУпАП обов`язок надання доказів покладено на осіб, уповноважених складати протоколи про адміністративні правопорушення.

На підставі цих вимог закону, а також ст. 251, 252 КУпАП суд у постанові повинен навести докази вини особи у вчиненні правопорушення та дати їм належну оцінку в їх сукупності.

Постанова судді згідно ст. 283 КУпАП має ґрунтуватися на обставинах, установлених при розгляді справи, тобто на достатніх і незаперечних доказах.

Згідно з протоколами про адміністративне правопорушення, дії ОСОБА_1 кваліфіковані за статтею 173 КУпАП.

Згідно диспозиції ст. 173 КУпАП дрібне хуліганство, тобто нецензурна лайка в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Об`єктом даного адміністративного правопорушення є суспільні відносини у сфері охорони громадського порядку.

Громадський порядок це обумовлена потребами суспільства система врегульованих правовими нормами та іншими соціальними (моральними) нормами система відносин, що складаються в громадських місцях в процесі спілкування людей, і яка має на меті забезпечення спокійної обстановки суспільного життя, нормальних умов праці і відпочинку людей, для діяльності державних органів, а також підприємств, установ, організацій.

Громадське місце частина (частини) будь-якої будівлі, споруди, яка доступна або відкрита для населення вільно, чи за запрошенням, або за плату, постійно, періодично або час від часу, в тому числі під`їзди, а також підземні переходи, стадіони.

Нецензурна лайка це одна з грубих форм неповаги до громадської моральності, непристойні висловлювання, один із найогидніших різновидів словесної брутальності. Чіпляння це докучлива поведінка, пов`язана з діями щодо ображання, які зневажають честь і гідність людини та утискають чию-небудь волю, причому у грубій розв`язній манері. Це може бути: хапання за одяг, насильницьке утримання за руки, демонстративний зрив головного убору, навмисне нагороджування виходу вабо проходу, вимога дати цигарку або пускання в обличчя диму від неї та інші подібні дії.

Способи вчинення хуліганських дій, що посягають на моральність різноманітні.

Обов`язковою ознакою об`єктивної сторони адміністративного правопорушення є місце його вчинення, а саме громадське місце. Без встановлення цієї ознаки відсутній склад даного правопорушення.

Так, з аналізу змісту ст.173 КУпАП слідує, що однією з обов`язкових ознак суб`єктивної сторони дрібного хуліганства є наявність в діянні правопорушника хуліганського мотиву - явної неповаги до суспільства. Тобто вчинені правопорушником дії можуть кваліфікуватись як хуліганство лише, якщо викликані прагненням правопорушника показати свою зневагу до існуючих правил і норм поведінки в суспільстві, самоствердитися за рахунок приниження інших осіб, протиставити себе іншим громадянам, суспільству, державі. Вказана неповага має бути явною як для самого хулігана, так і для очевидців його дій. При цьому, у випадку вчинення особою дій, які охоплюються об`єктивною стороною складу правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП, однак вчинення яких не зумовлено хуліганським мотивом, зокрема якщо такі дії викликані особистими неприязними стосунками з потерпілим, то такі дії порушника, в залежності від обставин, повинні бути кваліфіковані за суміжними складами правопорушень чи як злочин проти особи. Аналогічну думку висловив Пленум Верховного Суду України у своїй постанові «Про судову практику у справах про хуліганство»№10 від 22 грудня 2006 року.

Фактичні обставини справи, як вони встановлені судом, свідчать, що конфлікт виник між ОСОБА_1 та працівниками КП «Міськводоканал» ТМР щодо належного дотримання правил техніки безпеки при виконання ремонтних робіт, що свідчить про відсутність умислу вчинення дрібного хуліганства.

Заявником був майстер водопровідного господарства КП «Міськводоканал» ТМР ОСОБА_8 , про що складено протокол прийняття заяви про кримінальне правопорушення.

В судове засідання ОСОБА_8 не з`явився, письмові пояснення даної особи суд не бере до уваги, оскільки вони є неналежними доказами.

Враховуючи позицію Верховного Суду висловлену в постанові від 27 червня 2019 року по справі № 560/751/17 (провадження № К/9901/2047/18) письмові пояснення свідків адміністративного правопорушення без їх допиту у судовому засіданні є неналежними доказами.

Рапорти працівників поліції наявні в матеріалах справи суд не бере до уваги, оскільки поліцейські є зацікавленими особами, а тому їх рапорти не можуть бути доказом вчинення адміністративного правопорушення, такий висновок суду узгоджується з правовою позицією Верховного Суду висловленою в постанові від 20 травня 2020 року по справі № 524/5741/16-а (провадження № К/9901/33786/18), де Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду в п. 53 вказаної постанови зазначив, що рапорт працівника поліції не може слугувати однозначним доказом винуватості особи у вчиненні адміністративних правопорушень.

З пояснень працівників поліції, ОСОБА_5 та ОСОБА_7 , які були допитані в судовому засіданні слідує, що в районі будинку АДРЕСА_2 працівники КП «Міськводоканал» ТМР проводили роботи на водопровідній трубі. Чи дотримувались працівники КП «Міськводоканал» ТМР правил техніки безпеки, працівники поліції не змогли відповісти. ОСОБА_7 пояснив, що при проведенні ремонтних робіт територія була огороджена лише фішками.

Судом встановлено, що конфлікт виник між ОСОБА_1 та працівниками КП «Міськводоканал» ТМР щодо належного дотримання правил техніки безпеки при виконання ремонтних робіт, що свідчить про відсутність умислу на вчинення дрібного хуліганства.

Як пояснив, ОСОБА_1 в нього не було умислу ображати працівників поліції, він лише просив щоб працівники КП «Міськводоканал» ТМР дотримувались правил техніки безпеки при проведенні ремонтних робіт.

Суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю (ст. 252 КУпАП).

Відповідно до ст. 8 Конституції України, в Україні визнається і діє принцип верховенства права. Норми Конституції є нормами прямої дії.

Конвенція про захист прав людини і основоположних свобод (далі Конвенція) та Протоколи до неї є частиною національного законодавства України, відповідно до статті 9 Конституції України, як чинний міжнародний договір, згода на обов`язковість якого надана Верховною Радою України.

Згідно з приписами статті 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» від 23 лютого 2006 року N 3477-IV суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Суду як джерело права.

У справах «Малофєєва проти Росії» («Malofeyeva v.Russia», рішення від 30.05.2013, заява N 36673/04) та «Карелін проти Росії» («Karelin v.Russia», заява N 926/08, рішення від 20.09.2016) ЄСПЛ, серед іншого, зазначив, що у випадку, коли викладена в протоколі фабула адміністративного правопорушення не відображає всіх істотних ознак складу правопорушення, суд не має права самостійно редагувати її, а так само не може відшукувати докази на користь обвинувачення, оскільки це становитиме порушення права на захист (особа не може належним чином підготуватися до захисту) та принципу рівності сторін процесу (оскільки особа має захищатися від обвинувачення, яке підтримується не стороною обвинувачення, а фактично судом).

Європейський суд з прав людини в своїх рішеннях, зокрема, у справах «Кобець проти України» від 14.02.2008, «Берктай проти Туреччини» від 08.02.2001, «Леванте проти Латвії» від 07.11.2002, неодноразово вказує, що оцінюючи докази, суд застосовує принцип доведення «за відсутності розумних підстав для сумніву», що може бути результатом цілої низки ознак або достатньо вагомих, чітких і узгоджених між собою неспростовних презумпцій.

Відповідно до рішення Європейського суду з прав людини у справі «Бочаров проти України» (остаточне рішення від 17.06.2011), суд при оцінці доказів керується критерієм доведення «поза розумним сумнівом». Проте таке доведення може випливати зі співіснування достатньо вагомих, чітких і узгоджених між собою висновків або подібних неспростовних презумпцій щодо фактів.

Відповідно до ст. 62 Конституції України ніхто не зобов`язаний доводити свою невинуватість у вчиненні злочину. Обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Виходячи з вищевикладеного вважаю, що у справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 про притягнення його до адміністративної відповідальності за ст. 173 КУпАП відсутній склад адміністративного правопорушення.

Згідно з п. 1 ст. 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 1, 7, 9, 245, 247, 251, 252, 254, 280 283-285 КУпАП суддя, -

постановила:

Провадження по справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 про притягнення його до адміністративної відповідальності за ст. 173 КУпАП закрити на підставі п. 1 ч.1 ст. 247 КУпАП, за відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.

Постанова судді у справах про адміністративне правопорушення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Постанова судді у справі про адміністративне правопорушення може бути оскаржена особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником, а також прокурором у випадках, передбачених частиною п`ятою статті 7 та частиною першою статті 287 цього Кодексу, протягом десяти днів з дня винесення постанови до Запорізького апеляційного суду через Токмацький районний суд Запорізької області шляхом подання апеляційної скарги.

Апеляційна скарга, подана після закінчення цього строку, повертається апеляційним судом особі, яка її подала, якщо вона не заявляє клопотання про поновлення цього строку, а також якщо у поновленні строку відмовлено.

Суддя: