Справа № 203/2605/20
Провадження № 3/0203/1797/2020
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23.09.2020 року суддя Кіровського районного суду м. Дніпропетровська Католікян М.О., розглянувши адміністративний матеріал, складений відносно ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , не працюючого, учня КЗО «СЗШ №6» ДМР, що мешкає за адресою: АДРЕСА_1 , якго притягнуто до адміністративної відповідальності, передбаченої ст. 173 КУпАП

у с т а н о в и в:

21 липня 2020 року до Кіровського районного суду м. Дніпропетровська з ЮП ВП ДВП ГУНП в Дніпропетровській області надійшов адміністративний матеріал, складений відносно ОСОБА_1

Інспектором ЮП ВП ДВП ГУНП в Дніпропетровській області складено протокол про адміністративне правопорушення за те, що ОСОБА_1 , 09 липня 2020 року, близько 21 год. 28 хв. перебуваючи по вулиці Ю.Савченка, 97-а в м.Дніпрі виражався нецензурною лайкою у громадському місці, вів себе неадекватно та агресивно до оточуючих.

У судове засідання ОСОБА_1 з`явився, свою вину не визнав. Пояснив суду, що того вечора не знаходився в громадському місці, а був в цей час вдома та сварився зі своєю матір`ю. Зауважив, що його мати часто вживає алкогольні напої і на цьому підґрунті постійно виникають сварки, провокатором яких є саме вона.

Вислухавши пояснення ОСОБА_1 , дослідивши матеріали справи про адміністративне правопорушення, проаналізувавши все між собою, суд доходить наступного висновку.

Стаття ст.173 КУпАП передбачає адміністративну відповідальність за дрібне хуліганство, тобто нецензурну лайку в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Громадський порядок - це обумовлена потребами суспільства система врегульованих правовими та іншими соціальними нормами система відносин, що складаються у громадських місцях в процесі спілкування людей, і яка має на меті забезпечення спокійної обстановки суспільного життя, нормальних умов для праці і відпочинку людей, для діяльності державних органів, а також підприємств, установ та організацій.

Обов`язковою ознакою об`єктивної сторони цього правопорушення є місце його скоєння, а саме - громадське місце, яке дістало законодавче визначення як частина (частини) будь-якої будівлі, споруди, яка доступна або відкрита для населення вільно, чи за запрошенням, або за плату, постійно, періодично або час від часу, зокрема під`їзди, а також підземні переходи, стадіони Закон України «Про заходи щодо попередження та зменшення вживання тютюнових виробів і їх шкідливого впливу на здоров`я населення» від 22.09.2005р. № 2899-1V. Також у правовій літературі є визначення та розуміння поняття громадського місця, під яким розуміють доступні для невизначеного кола осіб вулиці, площі, парки, транспортні магістралі, вокзали, пристані, аеропорти й інші громадські місця, тобто місця де складаються відносини між людьми, місця спілкування людей із метою задоволення різних життєвих потреб. Дане місце та спілкування людей і поведінка їх в даних місцях може зачіпати інтереси іншої особи, групи осіб чи суспільства.

Суб`єктивна сторона правопорушення характеризується наявністю вини у формі прямого або непрямого умислу. Особа усвідомлює, що її дії протиправні, вона передбачає, що в результаті їх здійснення будуть порушені громадський порядок і прагне до цього. Елементом суб`єктивної сторони дрібного хуліганства є також мотив задоволення індивідуальних потреб самоствердження шляхом ігнорування гідності інших людей.

Отже, однією із складових об`єктивної сторони адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, є, зокрема, вчинення вищенаведених дій в громадському місці, тобто місці скупчення громадян, проведення громадських заходів тощо. Суб`єктивна сторона дрібного хуліганства характеризується умисною виною та його обов`язковою ознакою є мотив явної неповаги до суспільства.

При викладенні суті адміністративного правопорушення в протоколі не зазначено в якому саме громадському місці правопорушник висловлювався нецензурною лайкою. Окрім того, сам факт вживання ненормативної лексики не є об`єктивною стороною правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП.

З пояснень ОСОБА_1 , які він надав в судовому засіданні вбачається, що 09.07.2020 року він дійсно перебував за місцем свого мешкання та виникла сварка з його матір`ю, однак дана сварка відбувалась у них в квартирі, що не є громадським місцем. Такі пояснення особи повністю підтверджуються показаннями, наданими його матір`ю, які додані до матеріалів справи, рапортом співробітника поліції від 09.07.2020 (а.с.3), з якого вбачається, що було отримано виклик «Домашнє насильство» за адресою: АДРЕСА_1 . Будь-яких доказів на спростування пояснень ОСОБА_2 органами поліції суду надано не було, що ставить під сумнів вчинення ОСОБА_1 адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП.

Відтак, ураховуючи приписи ст. ст. 245, 252, 280 КУпАП, винність ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, відповідальність за яке передбачена ст. 173 КУпАП, суд вважає не доведеною.

На підставі ст. 7 КУпАП, ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом.

Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

Згідно з вимогами ст.62Конституції України усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачяться на її користь.

Відповідно до ст.247 КУпАП визначені обставини, що виключають провадження у справі про адміністративне правопорушення, серед яких пунктом 1 визначено відсутність складу адміністративного правопорушення.

За таких обставин та враховуючи зазначені норми закону, суд доходить висновку, що провадження у справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 за ст.173КУпАП слід закрити, у зв`язку з відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення, передбаченого даною

Керуючись ст.ст.7,10,173,247, 278, 280, 283-285 КУпАП України,

п о с т а н о в и в :

Провадження в справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 закрити на підставі п. 1 ст. 247 КУпАП, за відсутністю складу адміністративного правопорушення.

Постанову може бути оскаржено до Дніпровського апеляційного суду через Кіровський районний суд м. Дніпропетровська протягом десяти днів з дня винесення постанови.

Постанова набрала чинності:

Суддя М.О. Католікян