справа № 633/349/20
провадження № 3/633/145/2020
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

04 серпня 2020 року суддя Печенізького районного суду Харківської області Тимченко А.М., розглянувши матеріал, який надійшов з Управління Державного агентства рибного господарства у Харківській області, про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , народженого в с-ще Печеніги, Печенізького району, Харківської області, пенсіонера, проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_2

за ч.4 ст.85 КпАП України,

в с т а н о в и в :

15.07.2020 року до Печенізького районного суду Харківської області від Управління Державного агентства рибного господарства у Харківській області, після до оформлення, надійшов матеріал про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за ч.4 ст. 85 КУпАП.

Згідно протоколу №003414 про адміністративне правопорушення від 06 травня 2020 року, ОСОБА_1 06.05.2020 року о 11-00 годині на Печенізькому водосховищі, урочище «Чорний ліс» навпроти села Мартове, Печенізького району Харківської області ловив рибу забороненим знаряддям лову риби сіткоснастевим рибацьким екраном -1 шт., впіймав рибу плітка -6 екз., загальною вагою -0.5 кг., чим порушив пункт 3.15 Правил любительського та спортивного рибальства України, відповідальність за яке передбачена частиною 4 статті 85 КУпАП.

Дослідивши матеріал про притягнення до адміністративної відповідальності, суддя приходить до наступних висновків.

Згідно ст. 245 КУпАП завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності із законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

Обов`язковою умовою притягнення особи до адміністративної відповідальності є наявність події адміністративного правопорушення. Наявність події адміністративного правопорушення доводиться шляхом надання доказів (п.1 ст. 247 КУпАП). Обов`язок щодо збирання доказів та надання їх суду покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255цього Кодексу.

Відповідно до п. 2 ч.1 ст. 278 КУпАП за змістом якого орган (посадова особа) при підготовці до розгляду справи про адміністративне правопорушення окрім іншого, повинен вирішити чи правильно складено протокол та інші матеріали справи про адміністративне правопорушення.

Орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи ( ст. 280 КУпАП).

Суд зобов`язаний дослідити в судовому засіданні наявні у справі докази, дати їм належну правову оцінку і, в залежності від встановленого, прийняти вмотивоване законне рішення ( ст.ст. 247, 280 КУпАП).

Відповідно до статті 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото - і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Докази повинні бути належними та допустимими.

Таким чином, діючим законодавством про адміністративні правопорушення встановлено, що доказом в справі про адміністративне правопорушення, є, зокрема, протокол про адміністративне правопорушення.

Протокол про адміністративне правопорушення має відповідати вимогам діючого законодавства.

Вимоги щодо форми, змісту та порядку складання протоколу про адміністративне правопорушення органами рибоохорони закріплено положенням ст. 256 КУпАП, а також Інструкцією з оформлення органами рибоохорони матеріалів про адміністративні правопорушення», затвердженою наказом Міністерства аграрної політики України від 09.04.2003 N101 (зареєстровано в Міністерстві юстиції України 22.04.2003 N320/7641; далі Інструкція).

Так, пунктом 2.2 Інструкції встановлено, що протокол про адміністративне правопорушення у разі його оформлення складається у двох екземплярах, один з яких під розписку вручається особі, яка притягається до адміністративної відповідальності. Аналогічна за змістом норма міститься у ч.2 ст.254 КУпАП.

Відповідно до п.2.6 Інструкції протокол складається на місці виявлення правопорушення. У разі неможливості скласти його на місці виявлення правопорушення, якщо складання протоколу є обов`язковим, інспектори рибоохорони можуть доставляти порушника до органів місцевого самоврядування або органів внутрішніх справ.

При складанні протоколу слід чітко викладати всі відомості, передбачені формою протоколу, звертаючи особливу увагу на точність і повноту викладення складу порушення, які саме речі, предмети і документи вилучені за фактом викритого порушення, їх індивідуальні ознаки, кількість, номери тощо (п.2.7 Інструкції).

Статтею 256 КУпАП передбачено, що у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються: дата і місце його складення, посада, прізвище, ім`я, по батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності (у разі її виявлення); місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих, якщо вони є; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості, необхідні для вирішення справи. Якщо правопорушенням заподіяно матеріальну шкоду, про це також зазначається в протоколі.

Протокол підписується особою, яка його склала, і особою, яка притягається до адміністративної відповідальності; при наявності свідків і потерпілих протокол може бути підписано також і цими особами.

У разі відмови особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, від підписання протоколу, в ньому робиться запис про це. Особа, яка притягається до адміністративної відповідальності, має право подати пояснення і зауваження щодо змісту протоколу, які додаються до протоколу, а також викласти мотиви свого відмовлення від його підписання.

При складенні протоколу особі, яка притягається до адміністративної відповідальності, роз`яснюються його права і обов`язки, передбачені ст.268 цього Кодексу, про що робиться відмітка у протоколі.

Пунктом 2.9 Інструкції передбачено, що особа, яка склала протокол, повідомляє порушнику про місце і час розгляду справи щодо адміністративного правопорушення, роз`яснює його права та обов`язки, передбачені статтею 268 КУпАП, про що робиться відмітка у протоколі.

Не допускаються закреслення чи виправлення відомостей, що заносяться до протоколу про адміністративне правопорушення,а також унесення додаткових записів після того, як протокол про адміністративне правопорушення підписано особою, стосовно якої його складено.

Однак, як вбачається зі змісту протоколу № 003414 про адміністративне правопорушення від 06.05.2020 року (далі-протокол) він складений з грубим порушенням вищезазначених вимог діючого законодавства.

Так, зміст протоколу має численні виправлення та закреслення, а саме:

-в п.3 «відомості про особу, яка притягується до адміністративної відповідальності», спочатку зазначено ОСОБА_2 , після чого прізвище « ОСОБА_3 » було виправлено шляхом закреслення на прізвище « ОСОБА_4 », а по батькові « ОСОБА_5 » на « ОСОБА_6 »;

-в п.5 «місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення, нормативно-правовий акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення», міститься виправлення в прізвищі та по батькові особи, яка 06.05.2020 року о 11-00 годині на Печенізькому водосховищі, урочище «Чорний ліс» навпроти села Мартове, Печенізького району Харківської області ловила рибу забороненим знаряддям лову риби сіткоснастевим рибацьким екраном -1 шт., впіймав рибу плітка -6 екз., загальною вагою -0.5 кг., а саме прізвище « ОСОБА_3 » виправлено шляхом закреслення на « ОСОБА_4 », а ініціали по батькові виправлено з ОСОБА_7 »;

-в п.7 «відомості щодо роз`яснення громадянину ст. 63 Конституції України» маються виправлення в прізвищі ім`я та по батькові особи якій було роз`яснено такі права.

Як вбачається із зазначеного пункту протоколу ОСОБА_2 , власноруч написав прізвище ім`я та по батькові та поставив підпис, перша літера якого починається з «С». Інспектором відділу охорони водних біоресурсів ОСОБА_8 , іншим чорнилом, яким було складений протокол, зроблено закреслення та написано прізвище, ініціали ім`я та по батькові « ОСОБА_1 ».

-в розділі протоколу «підписи особи, яка притягується до адміністративної відповідальності» маються виправлення в прізвищі, ім`я та по батькові особи, яка притягується, а саме, прізвище та ініціали ОСОБА_2 , які написані власноруч, невідомою особою зроблено закреслення іншим чорнилом, яким було складений протокол та написано прізвище, ініціали ім`я, по батькові « ОСОБА_1 ».

Крім того, на підтвердження даних, зазначених в протоколі Управлінням Державного агентства рибного господарства у Харківській області надано суду розписку про прийняття на відповідальне зберігання рибальського майна та водних живих ресурсів від 06.05.2020 року та опис-оцінка знарядь лову, іншого рибальського майна, виявлених у особи, що вчинила правопорушення від 06.05.2020 року.

Однак зміст зазначених вище документів, що були долучені до протоколу, також містять виправлення в прізвищі, ім`я та по батькові особи, якій передано на зберігання свіжа риба вагою 0.5 кг, а також особи, що вчинила правопорушення, а саме: прізвище та ініціали ім`я, по батькові « ОСОБА_2 », які написані власноруч, інспектором відділу охорони водних біоресурсів ОСОБА_8 , іншим чорнилом, яким було складений протокол, зроблено закреслення та написано прізвище, ініціали ім`я та по батькові « ОСОБА_1 ».

Статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантовано право на справедливий і публічний розгляд справи.

Згідно ст. 8 Конституції України, в Україні визнається і діє принцип верховенства права. Конституція України має найвищу юридичну силу. Закони та інші нормативно-правові акти приймаються на основі Конституції України і повинні відповідати їй. Норми Конституції України є нормами прямої дії.

Згідно ч.3 ст. 62 Конституції України, обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Як зазначив Конституційний Суд України у рішенні від 22.12.2010 року, ухвалене у справі №23-рп/2010, яке є обов`язковим до виконання на території України, адміністративна відповідальність в Україні та процедура притягнення до неї ґрунтується на конституційних принципах і правовій презумпції, в тому числі, і закріпленої в статті 62 Конституції України презумпції невинуватості.

Фактичні дані або будь-які інші докази, одержані в незаконний спосіб, а саме: з порушенням конституційних прав і свобод людини і громадянина; з порушенням встановлених законом порядку, засобів, джерел отримання фактичних даних; не уповноваженою на те особою тощо, є недопустимими доказами.

Зазначена позиція Конституційного Суду України відповідає і правовим позиціям ЄСПЛ.

Так,у своєму рішенні по справі «Аллене де Рібемон проти Франції» від 10.02.1995 року ЄСПЛ зазначив, що сфера застосування принципу презумпції невинуватості значно ширше, ніж це передбачають: презумпція невинності обов`язкова не тільки для кримінального суду, який вирішує питання про обґрунтованість обвинувачення, а й для всіх інших суспільних відносин.

В рішенні «Маліга проти Франції» від 23.09.1998 року, ЄСПЛ визнав кримінально правовий зміст адміністративного правопорушення,. ЄСПЛ підкреслює, що обов`язок адміністративного органу нести тягар доведення є складовою презумпції невинуватості і звільняє особу від обов`язку доводити свою непричетність до скоєння порушення.

Зазначена позиція ЄСПЛ узгоджується з положенням ст. 247 КУпАП.

Відповідно до правових позицій, викладених Європейським судом з прав людини у рішеннях, ухвалених по зазначеним нижче справах, суд вправі обґрунтовувати свої рішення лише доказами, що випливають зі співіснування достатньо переконливих, чітких і узгоджених між собою висновків чи схожих неспростовних презумпції факту (рішення по справі "Коробов проти України" №39598/03 від 21.07.2011 року), тобто таких, що не залишать місце сумнівам, оскільки наявність останніх не узгоджується із стандартом доказування «поза розумним сумнівом» (рішення від 18 січня 1978 року у справі «Ірландія проти Сполученого Королівства» (Ireland v. theUnitedKingdom), п. 161, Series A заява №25).

Зазначена позиція узгоджується з положенням ст.ст. 247, 280 КУпАП.

Враховуючи зазначене, те, що протокол та додані до нього документи складені з грубим порушенням діючого законодавства, а також в протоколі містяться власноруч написані пояснення ОСОБА_2 , а не ОСОБА_1 , суддя приходить до висновку, що Управлінням Державного агентства рибного господарства у Харківській області, в супереч положень ст. 247 КУпАП, не надано суду будь-яких належних та допустимих доказів які свідчать про вчинення ОСОБА_1 правопорушення, відповідальність за яке передбачено ст. 85 ч. 4 КУпАП, та, відповідно до ст. 62 Конституції України, усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на користь ОСОБА_1 .

Статтею 7 КУпАП передбачено, що ніхто не може бути підданий заходу впливу у зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюються на основі суворого додержання законності.

Відповідно до п. 1 ч. 1ст. 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю в зв`язку із відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.

Керуючись ст.ст.245,247,251,252,268,283,284,294 КУпАП, суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

Провадження у справі відносно ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , громадянина України, проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч.4 ст.85 КУпАП закрити на підставі п.1 ч.1 ст.247 КУпАП, у зв`язку з відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена до Харківського апеляційного суду протягом 10 (десяти) днів з моменту її постановлення через Печенізький районний суд Харківської області.

Суддя А.М.Тимченко