Справа №345/2760/20
Провадження № 3/345/817/2020
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

14.09.2020 року м. Калуш

Суддя Калуського міськрайонного суду Івано-Франківської області Онушканич В.В., розглянувши матеріали, які надійшли з Калуського ВП ГУНП в Івано-Франківській області про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , жителя АДРЕСА_1 , непрацюючої, громадянки України, за ст. 173 КУпАП,

в с т а н о в и в:

Відносно ОСОБА_1 поліцейським ДОП Калуського ВП ГУНП в Івано-Франківській області складено протокол про адміністративне правопорушення, в якому зазначено, що 26.07.2020 р. близько 16.00 год. в с. Боднарів, поблизу залізнодорожнього переїзду ОСОБА_1 виражалась нецензурною лексикою в сторону ОСОБА_2 , чим порушила людську гідність та громадську мораль.

У судовому засіданні ОСОБА_1 не визнала вину у вчиненні адмінправопорушення, яке ставиться їй у вину. Пояснила, що 26.07.2020 року на її дочку ОСОБА_3 напали ОСОБА_4 і її мама ОСОБА_5 . Щоб розібратися в даній ситуації, ОСОБА_1 пішла до залізничного переїзду. Саме тоді між нею і ОСОБА_2 виник конфлікт в ході якого її шарпала ОСОБА_2 і копав чоловік останньої. ОСОБА_1 визнала, що дійсно перебуваючи в стресовому стані могла виражатися нецензурними словами. Проте просить врахувати, що умислу на порушення громадського порядку в неї не було, вона лише хотіла захистити свою дочку. До того ж ОСОБА_2 неодноразово до вище зазначеної події ображала її неповнолітніх дітей.

У вказаному протоколі про адміністративне правопорушення у графі «Потерпілий (і)» відсутні будь-які відомості. За таких обставин розгляд справи слід здійснювати лише за участю особи, відносно якої складено протокол.

Будучи допитано в судовому засіданні як свідок неповнолітня ОСОБА_6 повідомила, що колись вона перебувала в дружніх стосунках з ОСОБА_7 . Останнім часом мама ОСОБА_8 ображала її, але вона намагалась не звертати на це уваги. 26.07.2020 року ОСОБА_9 пошкодила їй саморобний букет, а мама ОСОБА_10 застосувала до неї фізичну силу. Вона пішла додому і розповіла про це своїй мамі. Мама пішла на місце конфлікту щоб з`ясувати ситуацію. В цей час ОСОБА_2 почала обзивати її маму і шарпати за одяг, а чоловік ОСОБА_2 копав маму. Припускає, що ймовірно в ході конфлікту мама вживала грубі слова, але це було здійснено в стресовому стані.

Неповнолітній свідок була допитана в присутності законного представника батька ОСОБА_11 .

Заслухавши пояснення особи, відносно якої складено протокол про адмінправопорушення, та свідка, дослідивши матеріали справи, суддя приходить до наступного висновку.

Відповідно до ст. 280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

У відповідності до ст. 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Відповідно до ч. 1 ст. 9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Згідно ст. 173 КУпАП дрібне хуліганство це нецензурна лайка в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

У постанові пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про хуліганство» №10 від 22.12.2006 року зазначено, що при розгляді справ адміністративних та кримінальних справ про хуліганство необхідно встановлювати всі фактичні обставини справи, в тому числі спрямованість умислу, мотиви, мету, характер дій кожного з учасників хуліганства, з`ясовувати, чи порушив підсудний своїми діями громадський порядок, чи були вони вчинені з мотивів явної неповаги до суспільства, чи супроводжувалися особливою зухвалістю або винятковим цинізмом, а також з`ясовувати причини й умови, що призвели до вчинення хуліганства.

Суб`єктивна сторона даного правопорушення характеризується наявністю вини у формі прямого або непрямого умислу. Особа усвідомлює, що її дії протиправні, вона передбачає, що в результаті їх здійснення будуть порушені громадський порядок і прагне до цього.

Положенням ст. 10 КУпАП передбачено, що адміністративне правопорушення визнається вчиненим умисно, коли особа, яка його вчинила, усвідомлювала протиправний характер своєї дії чи бездіяльності, передбачала її шкідливі наслідки і бажала їх або свідомо допускала настання цих наслідків.

Об`єктом правопорушення, відповідальність за яке визначена ст. 173 КУпАП, є суспільні відносини у сфері громадського порядку, тобто з об`єктивної сторони хуліганство, незалежно від виду відповідальності (адміністративної чи кримінальної), характеризується порушенням громадського порядку.

Обов`язковою ознакою об`єктивної сторони вищевказаного правопорушення є місце його скоєння, а саме громадське місце, яке дістало законодавче визначення - частина (частини) будь-якої будівлі, споруди, яка доступна або відкрита для населення вільно, чи за запрошенням, або за плату, постійно, періодично або час від часу, зокрема під`їзди, а також підземні переходи, стадіон (п.1 ст.1 Закону України «Про заходи щодо попередження та зменшення вживання тютюнових виробів і їх шкідливого впливу на здоров`я населення» від 22.09.2005 року).

Суд ураховує те, що для кваліфікації дій особи за ст. 173 КУпАП необхідна наявність у цих діях хуліганського мотиву. Хуліганські дії завжди посягають на громадський порядок. Особливість мотиву хуліганства полягає у причинній зумовленості. Спонуки вчинити такі дії можуть бути різні. Поєднує їх те, що вони, здебільшого, позбавлені будь-якої необхідності, нерідко постають із бажання особи показати свою ніби вищість (винятковість), чи з розгнузданого самолюбства, пов`язаного з неповагою до особи, людської гідності, байдужим ставленням до законів і правил поведінки.

У судовому засіданні не знайшло підтвердження, а також і не вбачається із матеріалів справи наявність умислу ОСОБА_1 на порушення громадського порядку.

Під час розгляду справи в суді встановлено, що конфлікт між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 виник внаслідок того, що напередодні поконфліктували їхні діти. Крім того ОСОБА_1 звернулася у відділ поліції з метою вжиття заходів для припинення конфлікту зі сторони ОСОБА_2 . Отже, в діях ОСОБА_1 не вбачається умисел на порушення громадського порядку і спокою громадян. Конфлікт має причину виникнення. Дії ОСОБА_1 не мали на меті порушення громадського порядку та спокою громадян, як це визначено ст.173 КУпАП.

Розглядаючи справу про адміністративне правопорушення, суд, з урахуванням вимог ст. 252 КУпАП, оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

За даних обставин, суд приходить до переконання, що в діях ОСОБА_1 відсутній склад адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.

Отже, провадження у справі відносно ОСОБА_1 за ст. 173 КУпАП необхідно закрити за відсутністю в її діях складу вказаного адміністративного правопорушення.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 283-285 КУпАП,

п о с т а н о в и в:

Провадження у справі про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за ст. 173 КУпАП закрити на підставі п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП за відсутністю в її діях складу вказаного адміністративного правопорушення.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги. Апеляційна скарга на постанову може бути подана до Івано-Франківського апеляційного суду через Калуський міськрайонний суд протягом десяти днів з дня винесення постанови.

Суддя