Справа № 383/15/20
Номер провадження 3/383/38/20
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23 січня 2020 року суддя Бобринецького районного суду Кіровоградської області Бондаренко В.В., розглянувши справу про адміністративне правопорушення, яка надійшла від Бобринецького відділення поліції Новоукраїнського ВП ГУНП в Кіровоградській області про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , проживаючої за адресою: АДРЕСА_1 , за вчинення правопорушення, відповідальність за яке передбачена ст.173 КУпАП, -

ВСТАНОВИВ:

08.01.2020 року до Бобринецького районного суду Кіровоградської області з Бобринецького ВП Новоукраїнського ВП ГУНП в Кіровоградській області надійшли матеріали справи про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за ст.173 КУпАП.

Відповідно до протоколу про адміністративне правопорушення серії ГР №294701 від 20.12.2019 року, ОСОБА_1 20.12.2019 року о 19 год. 30 хв., перебуваючи з явними ознаками алкогольного сп`яніння, у громадському місці біля будинку АДРЕСА_1 висловлювалась нецензурною лайкою на адресу ОСОБА_2 та вчинила бійку, чим порушила громадський порядок і спокій громадян, за що передбачена адміністративна відповідальність за ст.173 КУпАП.

В судовому засіданні ОСОБА_1 по суті обставин, викладених у протоколі про адміністративне правопорушення пояснила, що органом опіки та піклування встановлено, що з 16 години п`ятниці до 18 години неділі її онук ОСОБА_3 має перебувати разом зі своїм батьком - ОСОБА_4 , який є її сином та проживає разом з нею за адресою: АДРЕСА_1 . Оскільки 20.12.2019 року тобто в п`ятницю після 18 години її син ОСОБА_4 ще перебував на роботі, її онук ОСОБА_3 перебував вдома разом із нею та її чоловіком ОСОБА_5 . Приблизно у вказаний час ОСОБА_6 без будь-якого попередження приїхала разом з працівниками поліції за їх малолітнім онуком ОСОБА_3 , що дуже її схвилювало, оскільки її колишня невістка ОСОБА_6 постійно її провокує на сварки та конфлікти, у зв`язку з чим між нею та колишнею невісткою ОСОБА_6 склалися неприязні відносини, оскільки остання перешкоджає їй та її чоловіку у спілкуванні з онуком. Через те, що ОСОБА_6 їм погрожує та постійно, без будь-якого попереднього дзвінка про намір забрати дитину раніше визначеного органами часу приїжджає за онуком з працівниками поліції в неї відбувся нервовий зрив у зв`язку з чим вона вибігла з будинку без верхнього одягу та взуття за хвіртку свого домоволодіння та схватила ОСОБА_6 за волосся, після чого відразу була затримана працівниками поліції. Дрібного хуліганства не вчиняла.

Свідок ОСОБА_5 підтвердив пояснення ОСОБА_1 додатково пояснивши, що колишня невістка ОСОБА_6 є неблагополучною людиною та їх провокує на конфлікти та сварки з приводу онука ОСОБА_3 . Колишня невістка ОСОБА_6 має неприязні відносини до них, жодного разу не повідомила, що їде за дитиною чи бажає його завчасно забрати, та постійно приїжджає за дитиною з працівниками поліції.

Заслухавши пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, дослідивши протокол у справі про адміністративне правопорушення та надані докази, суд приходить до висновку про відсутність в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення передбаченого ст.173 КУпАП, з наступних підстав.

Відповідно до ч.1 ст.9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Зі змісту даної правової норми вбачається, що особа може бути притягнута до адміністративної відповідальності тільки у разі вчинення дії чи бездіяльності, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Відповідно до диспозиції ст.173 КУпАП дрібним хуліганством є нецензурна лайка в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Об`єктом адміністративного проступку, передбаченого ст.173 КУпАП є суспільні відносини у сфері охорони громадського порядку.

Громадський порядок - це обумовлена потребами суспільства система врегульованих правовими та іншими соціальними нормами система відносин, що складаються у громадських містах в процесі спілкування людей, і яка має на меті забезпечення спокійної обстановки суспільного життя, нормальних умов для праці і відпочинку людей, для діяльності державних органів, а також підприємств, установ та організацій.

Найбільш розповсюдженою формою дрібного хуліганства є нецензурна лайка у громадських місцях, непристойні висловлювання.

Іншою формою цього правопорушення є образливе ставлення до громадян, під яким необхідно розуміти докучливу поведінку, пов`язану з образливими діями, що зневажають честь і гідність людини та утискають будь-чию волю, до того ж у грубій розв`язній манері, а також насильницьке вторгнення в громадські місця всупереч забороні певних осіб, які слідкують за порядком.

Обов`язковою ознакою об`єктивної сторони цього правопорушення є місце його скоєння, а саме - громадське місце, яке дістало законодавче визначення як частина будь-якої будівлі, споруди, яка доступна або відкрита для населення вільно, чи за запрошенням, або за плату, постійно, періодично або час від часу, зокрема під`їзди, а також підземні переходи, стадіони.

З суб`єктивної сторони правопорушення характеризується наявністю вини у формі прямого чи непрямого умислу, особа усвідомлює, що її дії, протиправні, вона передбачає, що в результаті їх здійснення будуть порушені громадський порядок і прагне до цього. Елементом суб`єктивної сторони дрібного хуліганства є також мотив задоволення індивідуальних потреб самоствердження шляхом ігнорування гідності інших людей.

Відповідно до положень ст.245 КУпАП завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

Згідно з вимогами ст.280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Положеннями ст.251 КУпАП визначено, що доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Так, на підтвердження вини ОСОБА_1 до суду надано протокол про адміністративне правопорушення та письмові поясненняпотерпілої ОСОБА_6 , яка в протоколі вказана також в якості понятої, яка вказує, що 20.12.2019 року о 18 год. 19 хв. викликала поліцію, щоб забрати свого сина ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , який перебував у дідуся ОСОБА_5 і бабусі ОСОБА_1 . ОСОБА_1 знаходячись в стані алкогольного сп`яніння почала вчиняти сварку, потім вдягла її сина, вийшла на вулицю та почала виражатись в її бік нецензурною лайкою, тягати за волосся, вчиняти бійку, чим порушувала її честь та гідність.

До протоколу про адміністративне правопорушення додано відеозапис з боді камери працівників поліції SIN 003225, який підтверджує пояснення ОСОБА_1 щодо існування особистих неприязних відносин з ОСОБА_6 .

Отже, на підставі пояснень особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, протоколу про адміністративне правопорушення та доданих до нього матеріалів судом встановлено, що 20.12.2019 року о 19 год. 30 хв. біля будинку №46 за АДРЕСА_2 : АДРЕСА_1 між ОСОБА_1 та її невісткою ОСОБА_6 відбувся особистий конфлікт на грунті особистих неприязних відносин між ОСОБА_1 та колишньою невісткою ОСОБА_6 , що підтверджується як поясненнями ОСОБА_1 та свідка ОСОБА_5 , так і письмовими поясненнями ОСОБА_6 . Таким чином, судом встановлено, що дії ОСОБА_1 були направлені безпосередньо на вирішення особистих неприязних відносин, які у неї виникли з невісткою ОСОБА_6 . При цьому, конфлікт відбувся біля будинку АДРЕСА_3 , у розумінні диспозиції ст.173 КУпАП, яке не є громадським місцем.

Однак будь-які докази, що ОСОБА_1 порушила громадський порядок і спокій громадян до матеріалів справи не долучено та в судовому засіданні не встановлено.

У правовому висновку Верховного Суду України, сформульованого в рішенні від 4 жовтня 2012 року (справа № 5-17кс12), дано юридичну характеристику складу злочину - хуліганство та пояснено відмінність його від злочинів, учинених на ґрунті особистих неприязних стосунків. У контексті даної справи у цьому висновку зазначено, що об`єктом посягання при хуліганстві є громадський порядок, який слід розуміти як стан суспільних відносин, що виник, сформувався, змінюється та існує під впливом дії правових норм (значною мірою), моральних засад, звичаїв, етичних правил, традицій, інших позаюридичних чинників і знаходить свій вияв (відображається) у безпечності громадського спокою, охороні здоров`я, честі та гідності людини, її прав та свобод, зокрема, усталених правил поведінки в побуті, у повазі і ставленні членів спільноти один до одного. В основі відмежування хуліганства від злочинів проти здоров`я, крім інших ознак, перебувають об`єкт злочину, який значною мірою визначає правову природу (характер) кожного із цих діянь та їхню суспільну небезпечність, і така ознака суб`єктивної сторони злочину, як його мотив. Хуліганські дії завжди посягають на громадський порядок. Зміст та спрямованість цього діяння випливає з характеру дій особи, яка їх вчиняє, а також із стосунків, які склалися між учасниками конфлікту.

Відповідно до роз`яснень, даних у п. 4 постанови Пленуму Верховного Суду України №10 від 22 грудня 2006 року «Про судову практику у справах про хуліганство» суди мають відрізняти хуліганство від інших злочинів залежно від спрямованості умислу, мотивів, цілей винного та обставин учинення ним кримінально караних дій. Дії, що супроводжувалися погрозами вбивством, завданням побоїв, заподіянням тілесних ушкоджень, вчинені винним щодо членів сім`ї, родичів, знайомих і викликані особистими неприязними стосунками, неправильними діями потерпілих тощо, слід кваліфікувати за статтями КК, що передбачають відповідальність за злочини проти особи. Як хуліганство зазначені дії кваліфікують лише в тих випадках, коли вони були поєднані з очевидним для винного грубим порушенням громадського порядку з мотивів явної неповаги до суспільства та супроводжувались особливою зухвалістю чи винятковим цинізмом.

Обов`язковою ознакою суб`єктивної сторони хуліганства є мотив явної неповаги до суспільства. Домінування у свідомості винного такого внутрішнього спонукання і відсутність особистого мотиву посягання на потерпілого є головним критерієм відмежування хуліганства від інших протиправних дій.

Фактичні обставини справи свідчать, що конфлікт між ОСОБА_1 та ОСОБА_6 виник на ґрунті особистих неприязних стосунків та тривав незначний проміжок часу, адже відбувся в присутності працівників поліції, які відразу затримали ОСОБА_1 . Такі обставини, встановлені у судовому засіданні підтверджують відсутність у ОСОБА_1 умислу на вчинення дрібного хуліганства, зокрема нецензурної лайки в громадському місці, порушення громадського порядку та спокою громадян.

Надані на розгляд адміністративні матеріали, у тому числі і письмові пояснення ОСОБА_6 , не містять доказів на підтвердження ознак дрібного хуліганства, вчиненого саме з метою порушення громадського порядку та спокою громадян.

Таким чином, будь-яких фактичних даних, на основі яких можна було б дійти висновку, що ОСОБА_1 вчинила адміністративне правопорушення, яке посягає на громадський порядок і спокій громадян, тобто вчинила дрібне хуліганство, об`єктивна сторона якого передбачає посягання на суспільні відносини у громадських місцях, і як наслідок порушення спокою громадян, тобто невизначеного кола осіб, як потерпілих, судом не встановлено, а наявні обставини у своїй сукупності переконливо свідчать про відсутність прямого умислу особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, у порушенні громадського порядку чи спокою громадян, на підставі чого суд приходить до висновку про відсутність в діях ОСОБА_1 складу інкримінованого останній адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП, тобто дрібного хуліганства.

Згідно п.1 ч.1 ст.247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю у зв`язку із відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.

Відповідно до ч.2 ст.284 КУпАП при наявності обставин, передбачених ст.247 КУпАП, виноситься постанова про закриття справи.

Керуючись ст.ст. 7, 9, 245, 247, 251, 256, 252, 279, 280, 283, 284, 294 КУпАП, -

ПОСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 визнати не винною у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП, у зв`язку з відсутністю в її діях складу цього адміністративного правопорушення, а провадження по справі за ст.173 КУпАП закрити.

Постанова судді набирає чинності після закінчення строку подання скарги.

Постанова суду може бути оскаржена до Кропивницького апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги через Бобринецький районний суд Кіровоградської області.

Постанова судді у справі про адміністративне правопорушення може бути оскаржена протягом десяти днів з дня винесення постанови особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником, а також прокурором у випадках, передбачених частиною п`ятою статті 7 та частиною першою статті 287 цього Кодексу.

Суддя В.В. Бондаренко