КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Справа №382/489/20
Провадження №33/824/4012/2020 Суддя в суді першої інст. - Кисіль О.А.
Категорія: ч.1 ст. 130 КУпАП Суддя в суді апел. інст. - Кепкал Л.І.
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

23 вересня 2020 року суддя судової палати з розгляду кримінальних справ Київського апеляційного суду Кепкал Л.І., розглянувши клопотання ОСОБА_1 про поновлення строку на апеляційне оскарження постанови судді Яготинського районного суду Київської області від 16.06.2020 року, про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч. 1 ст. 130 КУпАП, -

В С Т А Н О В И Л А:

Постановою судді Яготинського районного суду Київської області від 16.06.2020 року, ОСОБА_1 визнано винуватим у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 130 КУпАП, та застосовано до нього адміністративне стягнення у виді штрафу в розмірі 600 неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 10200 (десять тисяч двісті) гривень з позбавленням права керування транспортними засобами строком на один рік, поряд з цим стягнуто судовий збір в розмірі 420 гривень 40 копійок.

Не погоджуючись із постановою Яготинського районного суду Київської області від 16.06.2020 року, ОСОБА_1 16.09.2020 року подав до канцелярії суду першої інстанції апеляційну скаргу на вказану постанову в якій міститься клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження постанови. Зокрема, в клопотанні, ОСОБА_1 посилається на те, що в судовому засіданні присутній не був, його не було належним чином повідомлено про дату, час та місце розгляду справи, оскільки судові судом направлялися на адресу: АДРЕСА_1 , проте за вказаною адресою проживає його бабуся - ОСОБА_2 , яка отримувала повістки, проте йому нічого не повідомляла.

Також ОСОБА_1 зазначає, що ним 11.09.2020 року було подано до суду першої інстанції заяву про ознайомлення з матеріалами справи, проте працівники суду надали йому можливість ознайомитися зі справою лише 15.09.2020 року і в цей же день було отримано копію оскаржуваної постанови.

Перевіривши матеріали справи про адміністративне правопорушення, вважаю, що клопотання ОСОБА_1 про поновлення строку на апеляційне оскарження постанови судді Яготинського районного суду Київської області від 16.06.2020 року задоволенню не підлягає, а апеляційна скарга підлягає поверненню особі, яка її подала, з наступних підстав.

Діючим Кодексом України про адміністративні правопорушення чітко встановлено процедуру та строки оскарження постанови про притягнення до адміністративної відповідальності.

Відповідно до вимог ч. 2 ст. 294 КУпАП постанова судді у справі про адміністративне правопорушення може бути оскаржена особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником протягом десяти днів з дня винесення постанови. Апеляційна скарга, подана після закінчення цього строку, повертається апеляційним судом особі, яка її подала, якщо вона не заявляє клопотання про поновлення цього строку, а також якщо у поновленні строку відмовлено.

Строк на апеляційне оскарження постанови судді в справі про адміністративне правопорушення може бути поновлений тільки у тому разі, коли він пропущений з поважних причин. Поважними причинами пропуску строку на апеляційне оскарження є обставини, що об`єктивно перешкоджали особі, яка має право на оскарження постанови, вчасно подати апеляційну скаргу.

Як вбачається з матеріалів справи, постанова Яготинського районного суду Київської області щодо ОСОБА_1 за ч. 1 ст. 130 КУпАП винесена 16.06.2020 року.

Апеляційну скаргу, апелянт подав лише 16.09.2020 року, тобто з пропуском встановленого законом 10-денного строку на апеляційне оскарження.

З постанови Яготинського районного суду Київської області від 16.06.2020 року вбачається, що ОСОБА_1 дійсно не був присутнім при розгляді справи про адміністративне правопорушення в суді першої інстанції 16.06.2020 року.

Разом з тим, відповідно до сталої практики Європейського суду з прав людини зазначається, що у кожній справі національні суди мають перевіряти, чи підстави для поновлення строків для оскарження виправдовують втручання у принцип res judicata (принцип юридичної визначеності), коли національне законодавство не обмежує дискреційні повноваження судів ні у часі, ні в підставах для поновлення строків (пункт 41 рішення у справі "Пономарьов проти України" (Заява N 3236/03).

Так, з матеріалів справи вбачається, що 22.04.2020 р. до Яготинського районного суду Київської області надійшли матеріали у справі про адмінправопорушення щодо ОСОБА_1 за ч. 1 ст. 130 КУпАП.

23.04.2020 року за адресою, яка зазначена в протоколі про адміністративне правопорушення, як адреса проживання ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ) судом першої інстанції направлена повістка про виклик ОСОБА_1 в судове засідання на 05 травня 2020 року, яка згідно зворотного повідомлення була отримана 24.04.2020 року (а.с. 10), проте судове засідання було знято з розгляду у зв`язку з перебуванням судді на лікарняному та відкладено на 21.05.2020 року і відповідно направлено повістку про виклик ОСОБА_1 в судове засідання, яка згідно зворотного повідомлення була отримана 15.05.2020 року (а.с. 13).

15.05.2020 року судове засідання, у зв`язку з неявкою ОСОБА_1 , було відкладено на 16 червня 2020 року, та знову за адресою, яка зазначена в протоколі про адміністративне правопорушення, як адреса проживання ОСОБА_1 направлено дві повістки про виклик в судове засідання, які також, згідно зворотного повідомлення були отримані 09.06.2020 року (а.с. 14, 15).

Вказані обставини свідчать про те, судом першої інстанції вжито всіх заходів щодо належного повідомлення ОСОБА_1 про судові засідання, а відтак, посилання апелянта на те, що суд першої інстанції належним чином його не повідомляв про дату час, та місце розгляду справи, спростовуються матеріалами справи.

В своїх рішеннях Європейський суд наголошує, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Разом з тим, як вбачається з матеріалів справи, ОСОБА_1 знаючи ще з моменту складання протоколу про адміністративне правопорушення про те, що в провадженні Яготинського районного суду Київської області здійснюється розгляд справи щодо нього за ч. 1 ст. 130 КУпАП, самостійно не цікавився ходом розгляду справи, тим самим знехтував своїми процесуальними обов`язками.

Посилання апелянта на те, що він не проживає за адресою, яка зазначена в протоколі про адміністративне правопорушення ( АДРЕСА_1 ) є безпідставними, та спростовуються змістом заяви самого ОСОБА_1 про отримання копії постанови, в якій він особисто та власноруч зазначив саме цю адресу, як адресу свого місця проживання (а.с. 23).

У зв`язку з відсутністю ОСОБА_1 під час розгляду справи в суді першої інстанції, судом, відповідно до вимог КУпАП, ОСОБА_1 супровідним листом від 17.06.2019 року та 27.07.2020 були направлені копії постанови (а.с. 18,20).

Окрім того, відповідно до вимог ст. 129 Конституції України, ст. 11 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» розгляд справ про адміністративні правопорушення відбувається в судах відкрито, що гарантує особі, яка притягується до адміністративної відповідальності, своєчасно дізнатись про результати судового розгляду та оскаржити постанову суду у встановлений законом строк.

Згідно до сталої практики Європейського суду з прав людини, вирішення питання щодо поновлення строку на оскарження перебуває в межах дискреційних повноважень національних судів, однак такі повноваження не є необмеженими. Від судів вимагається вказувати підстави. Однією із таких підстав може бути, наприклад, неповідомлення сторін органами влади про прийняті рішення у їхній справі. Проте навіть тоді можливість поновлення не буде необмеженою, оскільки сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження (див., mutatis mutandis, рішення у справі "Олександр Шевченко проти України" (974 256) (Aleksandr Shevchenkov. Ukraine), заява N8371/02, п. 27, рішення від 26 квітня 2007 року, та "Трух проти України" (Trukhv. Ukraine) (ухвала), заява N 50966/99, від 14 жовтня 2003 року).

З Єдиного державного реєстру судових рішень вбачається, що постанова Яготинського районного суду Київської області від 16 червня 2020 року в справі №384/489/20 надіслана до реєстру 16.06.2019 року та оприлюднена 18 червня 2020 року. Тобто, за умови достатньої зацікавленості та здійснення відповідного моніторингу судових рішень, ОСОБА_1 мав можливість ознайомитись з повним текстом зазначеного судового рішення в Єдиному державному реєстрі судових рішень, та міг оскаржити її в апеляційному порядку у встановлений законом строк.

Що стосується посилання апелянта в клопотанні на те, що саме з часу отримання судового рішення слід обраховувати строк на його оскарження, то вони не ґрунтуються на законі.

Будь-яких інших посилань на поважність причин пропуску строку на апеляційне оскарження клопотання не містить, у зв`язку з чим апеляційний суд не вбачає підстав для поновлення ОСОБА_1 строку на апеляційне оскарження.

За таких обставин, апеляційний суд вважає, що апелянт не підтвердив поважності причин пропуску строку на апеляційне оскарження, і підстав для його поновлення, відповідно не находить, в зв`язку з чим в поновленні строку на апеляційне оскарження постанови судді Яготинського районного суду Київської області від 16 червня 2020 року слід відмовити, а апеляційну скаргу повернути особі, яка її подала.

На підставі викладеного та керуючись ст. 294 КУпАП, -

П О С Т А Н О В И Л А:

Відмовити ОСОБА_1 у задоволенні клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження постанови судді Яготинського районного суду Київської області від 16 червня 2020 року, про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч. 1 ст. 130 КУпАП.

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 на постанову Яготинського районного суду Київської області від 16 червня 2020 року повернути особі, яка її подала.

Постанова апеляційного суду набирає чинності з моменту її винесення, є остаточною і оскарженню не підлягає.

Суддя

Київського апеляційного суду Кепкал Л.І.