Борівський районний суд Харківської області

справа: № 614/660/20
провадження: 3/614/253/20
категорія: 78

П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

02.09.2020 суддя Борівського районного суду Харківської області Гуляєва Ганна Миколаївна, розглянувши матеріали, які надійшли від Управління державного агентства рибного господарства у Харківській області про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Підлиман Борівського району Харківської області, не працює, місце проживання: АДРЕСА_1 , паспорт серії НОМЕР_1 , РНОКПП НОМЕР_2 ,

за ст.85 ч.4 КУпАП,

У С Т А Н О В И В :

17.08.2020 від Управління державного агентства рибного господарства у Харківській області до Борівського районного суду Харківської області надійшли матеріали адміністративної справи № 001856 від 18.12.2018 відносно ОСОБА_2 , який порушив ч. 4 ст. 85 КУпАП.

З протоколу про адміністративне правопорушення № 001856 від 18.12.2018 вбачається, що 18.12.2018 о 18.00 год. ОСОБА_2 ловив рибу на Червонооскільському водосховищі в районі с. Підлиман Борівського району Харківської області забороненими знаряддями лову риби рибацькими сітками з льоси в кількості 5 шт. та впіймав таку рибу: лящ 70 шт., судак 3 шт., сом 3 шт., карась -7 шт., щука 10 шт., чим порушив п. 3.15 Правил любительського і спортивного рибальства України та наніс збитки рибному господарству України в розмірі 18 224 грн.

ОСОБА_2 в судовому засіданні вину не визнав та пояснив, що адміністративне правопорушення не вчиняв, в зв`язку з чим, просить не притягати його до адміністративної відповідальності.

Суд, дослідивши матеріали, додані до протоколу, матеріали кримінального провадження, приходить до наступного висновку.

З пояснень ОСОБА_2 до протоколу вбачається, що 18.12.2018 на Червонооскільському водосховищі він перевіряв жерлиці, після чого повертаючись на мотоциклі додому, побачив сітки, ймовірно з рибою, які забрав і хотів відвезти в рибінспекцію.

Згідно розрахунку матеріальної шкоди, ОСОБА_2 завдав збитки рибному господарству України в розмірі 18 224 грн. (а.с.3).

З інформації від 03.08.2020, наданої т.в.о. начальника СВ Борівського ВП Ізюмського ВП ГУНП в Харківській області, вбачається, що кримінальне провадження № 0000362 від 19.12.2018, за фактом незаконного зайняття рибним добувним промислом ОСОБА_2 , за ч. 1 ст. 249 КК України закрите 21.12.2019 за п. 2 ч. 1 ст. 284 КПК України (а.с.4).

Відповідно до вимог ст. ст. 245, 251, 252, 280 КУпАП суд зобов`язаний повно, всебічно та об`єктивно з`ясувати всі обставини справи, встановити чи було вчинено адміністративне правопорушення та чи винна особа у його вчиненні, дослідити наявні у справі докази, дати їм належну правову оцінку і в залежності від встановленого, прийняти мотивоване законне рішення.

Завданням Кодексу України про адміністративні правопорушення є охорона прав і свобод громадян, власності, конституційного ладу України, прав і законних інтересів підприємств, установ і організацій, встановленого правопорядку, зміцнення законності, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі точного і неухильного додержання Конституції і законів України, поваги до прав, честі і гідності інших громадян, до правил співжиття, сумлінного виконання своїх обов`язків, відповідальності перед суспільством (ст. 1 КУпАП).

Положення ч. ч. 1, 2 ст.7 КУпАП передбачають, що ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

У відповідності до вимог ч. 1 ст.9 КУпАП адміністративне правопорушення (проступок) - це протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свобод громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Ст.23 КУпАП передбачено, що адміністративне стягнення є мірою відповідальності і застосовується з метою виховання особи, яка вчинила адміністративне правопорушення, в дусі додержання законів України, поваги до правил співжиття, а також запобігання вчиненню нових правопорушень як самим правопорушником, так і іншими особами.

Ст. 251 КУпАП встановлено, що доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі або в режимі фотозйомки (відеозапису), які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху та паркування транспортних засобів, актом огляду та тимчасового затримання транспортного засобу, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених ст. 255 цього Кодексу.

У рішенні ЄСПЛ від 21 липня 2011 року по справі «Коробов проти України» Європейський суд з прав людини вказав, що при оцінці доказів суд, як правило, застосовує критерій доведення «поза розумним сумнівом».

Критерій «поза розумним сумнівом» роз?яснено Верховним Судом в постанові від 01 квітня 2020 року в постанові № 750/11509/18.

Поза розумним сумнівом має бути доведений кожний з елементів, які є важливими для правової кваліфікації діяння: як тих, що утворюють об`єктивну сторону діяння, так і тих, що визначають його суб`єктивну сторону. Це питання має бути вирішено на підставі безстороннього та неупередженого аналізу наданих сторонами обвинувачення і захисту допустимих доказів, які свідчать за чи проти тієї або іншої версії подій.

Обов`язок всебічного і неупередженого дослідження судом усіх обставин справи у цьому контексті означає, що для того, щоб визнати винуватість доведеною поза розумним сумнівом, версія обвинувачення має пояснювати всі встановлені судом обставини, що мають відношення до події, яка є предметом судового розгляду. Суд не може залишити без уваги ту частину доказів та встановлених на їх підставі обставин лише з тієї причини, що вони суперечать версії обвинувачення. Для дотримання стандарту доведення поза розумним сумнівом недостатньо, щоб версія обвинувачення була лише більш вірогідною за версію захисту. Наявність таких обставин, яким версія обвинувачення не може надати розумного пояснення або які свідчать про можливість іншої версії інкримінованої події, є підставою для розумного сумніву в доведеності вини особи.

Крім того, законодавець вимагає, щоб будь-який обґрунтований сумнів у тій версії події, яку надало обвинувачення, був спростований фактами, встановленими на підставі допустимих доказів, і єдина версія, якою розумна і безстороння людина може пояснити всю сукупність фактів, установлених у суді, - є та версія подій, яка дає підстави для визнання особи винною за пред`явленим обвинуваченням.

Згідно з ч. 3 ст. 62 Конституції України та п. 4 постанови Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 1997 року №7 "Про посилення судового захисту прав та свобод людини і громадянина "обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, одержаних незаконним шляхом, які повинні визнаватися недопустимими.

Відповідно до ст. 280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до ст. 252 КУпАП, орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Згідно п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за таких обставин : відсутність події і складу адміністративного правопорушення.

На підставі вищевикладеного, беручи до уваги відсутність в матеріалах справи належних, допустимих, достовірних та в їх сукупності достатніх доказів на підтвердження вчинення ОСОБА_2 вказаного адміністративного правопорушення, суд вважає за необхідне закрити провадження у справі в зв?язку з відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.

З урахуванням викладеного, керуючись ст.ст.85, 247 КУпАП,

П О С Т А Н О В И В :

Провадження по справі про вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 85 КУпАП відносно ОСОБА_3 закрити в зв?язку з відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена до Харківського апеляційного суду через Борівський районний суд Харківської області протягом 10 днів з дня її винесення.

Суддя Борівського

районного суду: Гуляєва Г. М.