Справа № 263/2738/20
Провадження №3/263/1190/2020
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

29 липня 2020 року місто Маріуполь

Суддя Жовтневого районного суду міста Маріуполя Донецької області Томілін Олексій Миколайович, при секретарі Астаховій О.В., за участю особи, яка притягається до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 розглянувши матеріали, які надійшли з Центрального відділу поліції Головного управління національної поліції в Донецькій області, про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП невідомий, громадянина України, який не працює, зареєстрований та проживає за адресою: АДРЕСА_1 ,

за ст.173 КУпАП,

ВСТАНОВИВ:

В протоколі про адміністративне правопорушення зазначено, що ОСОБА_1 15.02.2020 о 10:30 годин, знаходячись у публічному місці біля другого під`їзду будинку АДРЕСА_2 , висловлювався нецензурною лайкою на адресу мешканців будинку, чим своїми діями порушив публічний порядок та спокій громадян.

ОСОБА_1 у судовому засіданні свою вину у вчиненні адміністративного правопорушення не визнав та пояснив, що дійсно ображав жильців будинку, але робив це заслужено. Це було декілька разів, однак не 15.02.2020.

Допитаний у судовому засіданні в якості свідка ОСОБА_2 суду пояснив, що не був присутнім 15.02.2020 під час подій, які викладені в протоколі. Також зазначив, що на початку травня зустрівся з жильцями будинку та головою кооперативу, які висловлювали свої претензії до ОСОБА_1 . На думку свідка ОСОБА_1 не заслуговує ніякого покарання, окрім попередження, він чуйний, допомагає багатьом людям, приймає участь у суспільному житті. У нього є проблеми зі здоров`ям, та не має коштів для існування, при цьому у нього дуже гарна собака та кіт, про яких він піклується.

Допитаний у судовому засіданні в якості свідка ОСОБА_3 суду пояснив, що не може стверджувати про те, що ОСОБА_1 когось ображав, оскільки не був свідком подій, які відбувались 15.02.2020. Він знає, що у ОСОБА_1 був якісь конфлікт з бабусями у дворі, однак він не чув, що ОСОБА_1 їх ображав. Його особисто ОСОБА_1 ніколи не ображав.

Допитана у судовому засіданні в якості свідка ОСОБА_4 суду пояснила, що не була свідком подій, які мали місце 15.02.2020, заяву писала пізніше зі слів мешканців будинку, які скаржились на поведінку ОСОБА_1 та його собаку загалом, протягом тривалого часу.

Судом було досліджено надані до протоколу докази, зокрема: рапорт отримання повідомлення зі служби «102», згідно якого 15.02.2020 об 11:13 годин до працівників поліції звернулась ОСОБА_4 із заявою на ОСОБА_1 ; заяви ОСОБА_4 жильців будинку АДРЕСА_3 , в яких останні зазначили про систематичні образи з боку ОСОБА_1 , які носять тривалий характер, однак, не зазначено конкретної дати їх вчинення; письмові пояснення ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , які зазначили, що ОСОБА_1 виражається в їх бік нецензурною лайкою; письмові пояснення ОСОБА_1 , в яких він зазначив, що має неприязне ні стосунки з жильцями будинку через його собаку, та вважає, що зазначені жильці до нього придираються; рапорт старшого дільничного, якій зазначив, що в процесі опитування жильців будинку АДРЕСА_2 , вони скаржились на поведінку ОСОБА_1 , однак конкретної дати конфлікту встановлено не було.

Вислухавши пояснення особи, відносно якої складено протокол про адміністративне правопорушення, допитавши свідків, дослідивши матеріали справи, суддя приходить до наступного.

Відповідно до ст. 245 КУпАП завданням провадження у справах про адміністративні правопорушення є всебічне, повне та об`єктивне встановлення обставин справи, вирішення її у точній відповідності до закону.

Згідно зі ст. 280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до ст. 252 КУпАП суддя оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Згідно з ст. 251 КУпАП, доказами по справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган чи посадова особа встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото-і кінозйомки, відеозапису чи засобів фото-і кінозйомки, відеозапису, а також іншими документами.

Згідно з ч. 2 ст. 251 КУпАП обов`язок збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу.

У справах "Малофєєва проти Росії" ("Malofeyeva v.Russia",рішення від 30.05.2013, заява N 36673/04) та "Карелін проти Росії" ("Karelin v.Russia", заява N 926/08, рішення від 20.09.2016) Європейський суд з прав людини, серед іншого, зазначив, що у випадку, коли викладена в протоколі фабула адміністративного правопорушення не відображає всіх істотних ознак складу правопорушення, суд не має права самостійно редагувати її, а так само не може відшукувати докази на користь обвинувачення, оскільки це становитиме порушення права на захист (особа не може належним чином підготуватися до захисту) та принципу рівності сторін процесу (оскільки особа має захищатися від обвинувачення, яке підтримується не стороною обвинувачення, а фактично судом).

Відповідно до ст. 256 КУпАП у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються: дата і місце його складення, посада, прізвище, ім`я, по батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності (у разі її виявлення); місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих, прізвище викривача (за його письмовою згодою), якщо вони є; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості, необхідні для вирішення справи. Якщо правопорушенням заподіяно матеріальну шкоду, про це також зазначається в протоколі.

Фабула ст. 173 КУпАП передбачає відповідальність за дрібне хуліганство, тобто нецензурну лайку в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Так, в протоколі про адміністративне правопорушення зазначено, що ОСОБА_1 висловлювався нецензурною лайкою на адресу мешканців будинку 15.02.2020 о 10:30 годин.

Разом з цим, з наданих до суду заяв ОСОБА_4 та мешканців будинку АДРЕСА_2 від 15.02.2020 вбачається, що останні вказують на загальну протиправну поведінку ОСОБА_1 .

Допитані в судовому засіданні в якості свідків ОСОБА_2 , ОСОБА_3 та ОСОБА_4 також пояснили, що не були свідками подій, які мали місце 15.02.2020, а заяву підписували зі слів інших мешканців будинку.

Статтею 19 Конституції України встановлено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно зі ст. 62 Конституції України усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

У своєму рішенні від 10 лютого 1995 року у справі «Аллене де Рібермон проти Франції» ЄСПЛ підкреслив, що сфера застосування принципу презумпції невинуватості є значно ширшою: він обов`язковий не лише для кримінального суду, який вирішує питання про обґрунтованість обвинувачення, а й для всіх інших органів держави.

Згідно зі ст.9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Таким чином, до суду не надано достатніх та допустимих доказів на підтвердження факту вчинення ОСОБА_1 адміністративного правопорушення саме 15.02.2020 о 10:30 годин, як зазначено в протоколі.

За таких обставин суддя вважає, що вина ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП за обставин, вказаних у протоколі,, не підтверджена достатніми та допустимими доказами, тобто не доведена поза розумним сумнівом.

Відповідно до п.1 ч.1 ст. 247 КУпАП провадження у справі про адміністративне правопорушення підлягає закриттю у випадку відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

На підставі викладеного, керуючись п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП, суддя -

ПОСТАНОВИВ:

Провадження по справі стосовно ОСОБА_1 закрити на підставі п.1 ч. 1 ст. 247 КУпАП, у зв`язку із відсутністю в діях ОСОБА_1 події і складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП.

Постанова може бути оскаржена безпосередньо до Донецького апеляційного суду або через Жовтневий районний суд міста Маріуполя Донецької області протягом десяти днів із дня її винесення.

Суддя О.М.Томілін