Справа № 567/891/20
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

27 серпня 2020 року м. Острог

Суддя Острозького районного суду Рівненської області Назарук В.А., розглянувши справу про адміністративне правопорушення, яка надійшла від Острозького ВП ГУНП в Рівненській області про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , жительку АДРЕСА_1 , пенсіонерку, паспорт НОМЕР_1 виданий 07.10.1997 Славутським МВ УМВС України

за ст.173 Кодексу України про адміністративні правопорушення

встановив:

відповідно до протоколу про адміністративне правопорушення, 16.06.2020 близько 11:00 год. ОСОБА_1 , перебуваючи біля будинку АДРЕСА_1 , в громадському місці, висловлювалась нецензурною лайкою в адресу ОСОБА_2 , чим порушила громадський порядок та спокій громадян, чим вчинила правопорушення, передбачене ст.173 КУпАП.

В судовому засіданні ОСОБА_1 вину у вчиненні зазначеного правопорушення не визнала, пояснила, що напередодні у неї відбувся конфлікт з сусідами ОСОБА_3 з приводу корови.

16.06.2020 близько 11:00 год. вона сиділа на лавці біля дороги та розмовляла по телефону і при цьому обурювалась поведінкою сусідів, яка мала місце напередодні. В цей час по вулиці проходила ОСОБА_4 та, почувши це, намагалися вчинити з нею конфлікт. Після чого на вулицю вийшла дочка ОСОБА_4 - ОСОБА_5 та почала з нею сварку. Вказала, що в ході сварки вона виразилась в адресу ОСОБА_5 , що та «офігенна вчителька» та при цьому нецензурною лайкою на адресу ОСОБА_5 вона не виражалась.

Згідно ст.251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненням особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, а також іншими документами.

Потерпіла ОСОБА_2 в судовому засіданні пояснила, що 16.06.2020 близько 11:00 год. вона перебувала у своїх батьків в с.Милятин Острозького району. Вийшовши на вулицю, вона почула що між її матір`ю ОСОБА_4 та сусідкою батьків ОСОБА_1 відбувається сварка, в ході якої ОСОБА_1 ображала ОСОБА_4 . Після чого вона підійшла до них та запитала в ОСОБА_1 чому вона ображає її матір, на що ОСОБА_1 сказала на її адресу «ти така засрана, задрипана вчителька». Оскільки ОСОБА_1 вжила щодо неї негарні слова, то вона викликала працівників поліції. Інших нецензурних слів ОСОБА_1 не вживала.

Свідок ОСОБА_6 в судовому засіданні показав, що є чоловіком ОСОБА_1

16.06.2020 близько 11:00 год. він перебував за місцем свого проживання, а ОСОБА_1 перебувала на вулиці. Почувши галас на вулиці, він вийшов та став свідком конфлікту, який відбувався між його дружиною та ОСОБА_5 . Вказав, що під час словесної перепалки ОСОБА_1 сказала в адресу ОСОБА_2 , що та «офігенна вчителька». Щоб ОСОБА_1 вживала на адресу ОСОБА_2 образливі чи нецензурні слова він не чув.

Відповідно до диспозиції ст.173 КУпАП, дрібним хуліганством є нецензурна лайка в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Згідно ст.9 КУпАП, адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Об`єктом адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП є суспільні відносини у сфері охорони громадського порядку.

Громадський порядок - це обумовлена потребами суспільства система врегульованих правовими та іншими соціальними нормами система відносин, що складаються у громадських містах в процесі спілкування людей, і яка має на меті забезпечення спокійної обстановки суспільного життя, нормальних умов для праці і відпочинку людей, для діяльності державних органів, а також підприємств, установ та організацій.

Найбільш розповсюдженою формою дрібного хуліганства є нецензурна лайка у громадських місцях, непристойні висловлювання.

Іншою формою цього правопорушення є образливе ставлення до громадян, під яким необхідно розуміти докучливу поведінку, пов`язану з образливими діями, що зневажають честь і гідність людини та утискають будь-чию волю, до того ж у грубій розв`язній манері, а також насильницьке вторгнення в громадські місця всупереч забороні певних осіб, які слідкують за порядком.

Обов`язковою ознакою цього правопорушення є місце його скоєння, а саме - громадське місце, яке дістало законодавче визначення як частина будь-якої будівлі, споруди, яка доступна або відкрита для населення вільно, чи за запрошенням, або за плату, постійно, періодично або час від часу, зокрема під`їзди, а також підземні переходи, стадіони.

Дане правопорушення характеризується наявністю вини у формі прямого чи непрямого умислу, особа усвідомлює, що її дії протиправні, вона передбачає, що в результаті їх здійснення будуть порушені громадський порядок і прагне до цього. Елементом дрібного хуліганства є також мотив задоволення індивідуальних потреб самоствердження шляхом ігнорування гідності інших людей.

В судовому засіданні встановлено, що конфлікт між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 виник на побутовому ґрунті, в ході якого ОСОБА_1 вживала в адресу ОСОБА_5 вислови «офігенна вчителька», «задрипана вчителька», що підтверджується поясненнями учасників справи та свідка.

Водночас, хуліганство відрізняється від інших дій, які за своїм проявом схожі на хуліганство, однак за своїм суб`єктивним проявом не утворюють складу даного адміністративного правопорушення. Зокрема, якщо дії особи були викликана неприязними відносинами до певної особи, як довго триваючими так і тими, які виникли раптово, в тому числі і у випадку неправомірної поведінки особи, то такі не утворюють складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП. Як хуліганство зазначені дії кваліфікують лише в тих випадках, коли вони були поєднані з очевидним для винного грубим порушенням громадського порядку з мотивів явної неповаги до суспільства.

Особа діє із хуліганським мотивом коли її дії проявляються у очевидному, демонстративному, зневажливому ставленні до встановлених у суспільстві правил поведінки та етики, прояві зневаги до існуючих правил і норм поведінки. При цьому, прояв неповаги повинен бути явним, демонстративним, безсумнівно очевидним як для особи, що вчиняє хуліганство, так і інших очевидців, поширюватись на значне та невизначене коло оточуючих. Для хуліганського мотиву дій винного характерно те, що ці дії логічно не обґрунтовані і не обумовлені певними обставинами, без чіткого визначення спрямованості і предмету посягання.

Разом з тим, матеріали справи не містять доказів вчинення ОСОБА_1 таких дій, що порушують громадський порядок. У протоколі про адміністративне правопорушення серії АПР18 №487501 від 16.06.2020 не зазначено і не розкрито наслідки порушення громадського порядку і спокою громадян, настання яких прямо передбачене диспозицією ст.173 КУпАП, як обов`язкова ознака правопорушення.

Ненормативна лексика є сегментом лайливої лексики різних мов, що включає неввічливі, непристойні, вульгарні та лайливі вислови.

Необхідно зазначити, що нецензурна лайка це одна з грубих форм неповаги до громадської моральності, непристойні висловлювання, різновидом словесної брутальності, які висловлені публічно в місці, де можуть бути почуті людьми.

В ході розгляду справи встановлено, що висловлювання ОСОБА_1 не були нецензурними, мали чітко виражений індивідуальний характер, мали форму висловлення про себе шляхом обурення діями потерпілої, висловленими у грубій формі, проте не були розраховані на можливість їх сприйняття усіма оточуючими або більшістю із них.

Суд також звертає увагу на те, що частина цих висловлювань була не у повній мірі чіткою для можливості їх сприйняття. Ці висловлювання за своєю формою були вираженням власних емоцій ОСОБА_1 та не ставили перед собою мету порушення громадського порядку.

Зазначені дії були одномоментними, тривали протягом короткого проміжку часу, в ході словесної перепалки між сторонами. Ці дії, на думку суду, не можливо розцінити як прояв явної та демонстративної неповаги до суспільства. Вони були обумовлені певними обставинам із чітким визначенням їх спрямованості та мають відповідне обґрунтування.

Окрім того, такі дії не у кожному випадку утворюють склад адміністративного правопорушення із застосуванням заходів адміністративного впливу.

Наведене дає підстави стверджувати про те, що мотив дій ОСОБА_1 , які проявились в образливих висловлюваннях в сторону потерпілої, був не хуліганський, а особиста неприязнь, яка могла мати і раптово виниклий характер, що вказує на відсутність в її діях як хуліганського мотиву зокрема, так і суб`єктивної сторони адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КК України в цілому. При цьому, як встановлено з пояснень учасників конфлікту, ОСОБА_1 не вживала нецензурних слів, що ставиться їй в провину згідно протоколу про адміністративне правопорушення.

В даному випадку компетенція суду поширюється виключно на вирішення питання про наявність в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП, якого у ході провадження у цій справі не встановлено. Вирішення питання про дотримання етичних норм або про відповідальність іншого виду, окрім адміністративної, перебуває поза межами компетенції суду при розгляді даної справи.

Отже, матеріали справи не містять достатньої кількості належних та допустимих доказів, які б в своїй сукупності вказували на вчинення ОСОБА_1 дій, зазначених у диспозиції ст.173 КУпАП та які б підпадали під ознаки дрібного хуліганства.

Встановлені при розгляді справи обставини свідчать про відсутність в її діях події і складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП.

Згідно з п.1 ст.247 КУпАП, провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за відсутністю у діях особи події і складу адміністративного правопорушення.

За таких обставин, провадження у справі щодо ОСОБА_1 підлягає закриттю у зв`язку з відсутністю в її діях події та складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП.

Враховуючи викладене, керуючись ст.221, 247, 276, 283, 284 Кодексу України про адміністративні правопорушення,

постановив :

справу про адміністративне правопорушення, передбачене ст.173 Кодексу України про адміністративні правопорушення щодо ОСОБА_1 закрити за відсутністю в її діях події та складу зазначеного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена до Рівненського апеляційного суду через Острозький районний суд протягом 10 днів з дня її винесення.

Повний текст постанови складено 31.08.2020.

Суддя Острозького районного судуНазарук В.А.