Справа № 304/1093/20 Провадження № 3/304/423/2020
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

03 вересня 2020 року м. Перечин

Суддя Перечинського районного суду Закарпатської області Гевці В.М.,

за участі секретаря судового засідання Гарайдич Р.А.,

особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, ОСОБА_1 ,

розглянувши матеріали, які надійшли з Перечинського відділення поліції Ужгородського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Закарпатській області про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , мешканця АДРЕСА_1 , українця, громадянина України, офіційно не працевлаштованого,

за ч. 2 ст. 173-2 Кодексу України про адміністративні правопорушення,

В С Т А Н О В И Л А:

25.06.2020 о 16.00 год. ОСОБА_1 , знаходячись за місцем свого проживання в АДРЕСА_1 , вчинив відносно свого тестя ОСОБА_2 насильство в сім`ї, а саме умисні дії психологічного характеру, що полягали у висловлюванні в його сторону нецензурною лайкою, внаслідок чого могла бути завдана шкода психічному здоров`ю потерпілого.

У судовому засіданні ОСОБА_1 підтвердив наведені у протоколі обставини, при цьому свою вину у вчиненому визнав повністю, щиро розкаявся та просив суворо його не карати. Крім цього показав, що він дійсно проживає разом з своїм тестем ОСОБА_2 в АДРЕСА_1 , де відносно останнього вчинив насильство в сім`ї.

Крім повного визнання ОСОБА_1 своєї вини у вчиненні адміністративного правопорушення, його вина також стверджується й іншими дослідженими та перевіреними у судовому засіданні доказами, а саме: протоколом про адміністративне правопорушення серії АПР18 № 152717 від 11 серпня 2020 року та письмовими поясненнями ОСОБА_2 і ОСОБА_3 , які не викликають у судді сумніви у їх об`єктивності та неупередженості.

Таким чином, дії ОСОБА_1 слід кваліфікувати за ч. 2 ст. 173-2 КУпАП як вчинення насильства в сім`ї, тобто умисне вчинення дій психологічного характеру, що полягали у висловлюванні нецензурною лайкою, внаслідок чого могла бути завдана шкода психічному здоров`ю потерпілої, особою, яку протягом року було піддано адміністративному стягненню за одне з порушень, передбачених частиною першою цієї статті.

Відповідно до ст. 23 КУпАП адміністративне стягнення є мірою відповідальності і застосовується з метою виховання особи, яка вчинила адміністративне правопорушення, в дусі додержання законів України, поваги до правил співжиття, а також запобігання вчиненню нових правопорушень як самим правопорушником, так і іншими особами.

За таких обставин, встановлюючи наявність адміністративного правопорушення в діях особи, щодо якої складено протокол, та даючи оцінку фактичним даним, наявним в матеріалах справи, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, суддя вважає, що вина ОСОБА_1 у вчиненні правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 173-2 КУпАП, повністю доводиться дослідженими в судовому засіданні доказами.

Разом з цим, дослідивши матеріали справи, суддя дійшла висновку, що ОСОБА_1 на підставі ст. 22 КУпАП слід звільнити від адміністративної відповідальності з таких підстав.

Так, відповідно до ст. 22 КУпАП при малозначності вчиненого адміністративного правопорушення орган (посадова особа), уповноважений вирішувати справу, може звільнити порушника від адміністративної відповідальності і обмежитись усним зауваженням.

Отже, враховуючи щире каяття, малозначність скоєного правопорушення, оскільки таке не представляє великої небезпеки та не спричинило значної шкоди громадянам, суттєві негативні наслідки не наступили, суддя вважає за можливе у відповідності до ст. 22 КУпАП звільнити ОСОБА_1 від адміністративної відповідальності, обмежившись щодо нього усним зауваженням, а провадження у справі закрити.

Справедливим є таке стягнення, яке співмірне поведінці правопорушника. Це означає не тільки те, що передбачена законом поведінка, яка являє собою склад адміністративного правопорушення, передбаченого частиною 2 статті 173-2 КУпАП, та її правові наслідки у виді адміністративного стягнення відповідатимуть один одному, а й те, що в даному випадку повинно бути справедливе співвідношення із тяжкістю наслідків та підставами, які покладені в основу адміністративної відповідальності.

Закріплення в законі можливості звільнення особи від адміністративної відповідальності є вираженням конституційних принципів верховенства права, додержання гуманізму, справедливості й законності, що можливо і необхідно реалізувати в даній конкретній ситуації.

Виходячи з наведеного, в даній ситуації є підстави звільнити ОСОБА_1 від адміністративної відповідальності і обмежитись усним зауваженням, що дозволяє досягти заходів попередження правопорушення і що ґрунтується на нормах закону.

Керуючись статтями 22, 283, 284 Кодексу України про адміністративні правопорушення, суддя,

П О С Т А Н О В И Л А:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , на підставі ст. 22 КУпАП звільнити від адміністративної відповідальності за ч. 2 ст. 173-2 КУпАП у зв`язку з малозначністю вчиненого.

Оголосити ОСОБА_1 усне зауваження.

Провадження у справі закрити.

Постанова у справі про адміністративне правопорушення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги. Постанова може бути оскаржена особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником до Закарпатського апеляційного суду через місцевий суд, який виніс постанову, протягом десяти днів з дня її винесення.

Суддя:Гевці В. М.