Каланчацький районний суд Херсонської області
_____________________________________________________________________________
Справа №: 657/1202/20
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

15.09.2020 року Суддя Каланчацького районного суду

Херсонської області Скригун В.В.

розглянувши матеріали, які надійшли від Каланчацького ВП Новокаховського ВП ГУНП в Херсонській області про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, проживаючого: АДРЕСА_1 , зареєстрованого: АДРЕСА_2 , не працюючого,

за ст.44-3 Кодексу України про адміністративні правопорушення,

в с т а н о в и в:

26.04.2020 року в Каланчацькій ЦРЛ, яка визначена місцем обсервації ОСОБА_1 , який перетнув адміністративну межу з АР Крим і відмовися від обсервації та покинув місце обсервації, чим порушив п. 5 Постанови КМУ № 211 від 11.03.2020 року.

ОСОБА_1 в судове засідання не з"явився. Надіслав на адресу суду клопотання про направлення матеріалів адмінправопорушення до Бериславського районного суду за підсудністю, оскільки він фактично проживає в Бериславському районі, а тому немає змоги прибути до Каланчацького районного суду для розгляду справи.

В протоколі про адміністративне правопорушення від 26.04.2020 року містяться прояснення ОСОБА_1 в яких він зазначив, що дійсно перетнув межу АР Крим та материкової України. Працівниками поліції його було доставлено до Каланчацької РЛ для проходження обов"язкової обсервації. Однак, від обсервації він відмовився, оскільки в лікарні були погані умови для перебування. Зобов"язувався дотримуватися режиму самоізоляції.

В діях ОСОБА_1 вбачаються ознаки адміністративного правопорушення передбаченого 44-3 КУпАП - порушення правил щодо карантину людей, санітарно-гігієнічних, санітарно-протиепідемічних правил і норм, передбачених Законом України "Про захист населення від інфекційних хвороб", іншими актами законодавства, а також рішень органів місцевого самоврядування з питань боротьби з інфекційними хворобами.

Відповідно до вимог ст. 245 КУпАП, завданням провадження в справах про адміністративне правопорушення є: своєчасне, всебічне і повне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її у точній відповідності із законом.

Вивчивши матеріали справи про адміністративне правопорушення, суд приходить до таких висновків.

Протокол надсилається органу (посадовій особі), уповноваженому розглядати справу про адміністративне правопорушення (ст. 257 КУпАП). Згідно п. 4 ст. 213 КУпАП місцеві суди уповноважені розглядати справи про адміністративні правопорушення.

Відповідно до положень ст. 276 КУпАП, справа про адміністративне правопорушення розглядається за місцем його вчинення. При цьому, відповідно до змісту ст. 257 КУпАП, місце розгляду справи про адміністративне правопорушення визначається особою, уповноваженою на складання протоколу про адміністративне правопорушення, яка після його складання, направляє матеріали справи до органу, уповноваженого розглядати справу про адміністративне правопорушення. Аналогічне слідує і з вимог п. 2 постанови Пленуму Верховного суду України № 11 від 11 червня 2014 року «Про окремі питання, що виникають при застосуванні судами положень ст. 276 КУпАП», зокрема, у випадках, коли законом передбачається альтернативна підсудність (ч. 2 ст. 276 КУпАП), питання про те, в який саме суд надіслати протокол про адміністративне правопорушення, вирішується відповідним органом внутрішніх справ (органом поліції).

Постановою Бериславського районного суду Херсонської області від 14 травня 2020 року матеріали про адмінправопорушення відносно ОСОБА_1 за ст. 44-3 КУпАП було направлено до Каланчацького районного суду Херсонської області за підсудністю.

Справа, передана з одного суду першої інстанції до іншого суду першої інстанції, в порядку зміни підсудності, повинна бути прийнята до провадження судом, якому вона направлена. Спори між судами про підсудність не допускаються.

Враховуючи вказане, клопотання ОСОБА_1 про направлення до Бериславського районного суду адміністративного матеріалу для розгляду задоволенню не підлягає.

Так, судом встановлено, що положеннями ст. 44-3 КУпАП передбачена відповідальність за порушення правил щодо карантину людей, санітарно-гігієнічних, санітарно-протиепідемічних правил і норм, передбачених Законом України "Про захист населення від інфекційних хвороб", іншими актами законодавства, а також рішень органів місцевого самоврядування з питань боротьби з інфекційними хворобами.

Вказана норма є бланкетною, тобто відсилає до нормативно-правових актів, які регулюють правила карантину людей, санітарно-гігієнічних, санітарно-протиепідемічних правил і норм та є обов`язковими для виконання.

Відповідно до ст. 29 Закону України "Про захист населення від інфекційних хвороб", карантин встановлюється та відміняється Кабінетом Міністрів України. Рішення про встановлення карантину, а також про його відміну негайно доводиться до відома населення відповідної території через засоби масової інформації. У рішенні про встановлення карантину зазначаються обставини, що призвели до цього, визначаються межі території карантину, затверджуються необхідні профілактичні, протиепідемічні та інші заходи, їх виконавці та терміни проведення, встановлюються тимчасові обмеження прав фізичних і юридичних осіб та додаткові обов`язки, що покладаються на них. Карантин встановлюється на період, необхідний для ліквідації епідемії чи спалаху особливо небезпечної інфекційної хвороби.

У відповідності до ст. 41 Закону України "Прозахист населення від інфекційних хвороб" особи, винні в порушенні законодавства про захист населення від інфекційних хвороб, несуть відповідальність згідно із законами України.

На виконання доручення Прем`єр-міністра України Міністерство охорони здоров`я надало роз`яснення що таке громадське місце, де необхідно носити маски чи респіратори у зв`язку з поширенням коронавірусної інфекції.

Відповідно до ст. 49 Конституції України держава забезпечує санітарно-епідемічне благополуччя.

Зокрема, у Розділі I «Загальні засади» встановлено, що людина, її життя та здоров`я визнаються в Україні як демократичній правовій державі найвищою соціальною цінністю; права і свободи людини та їх гарантії визначають зміст і спрямованість діяльності держави, держава відповідає перед людиною за свою діяльність; утвердження і забезпечення прав і свобод людини є головним обов`язком держави; органи виконавчої, судової влади здійснюють свої повноваження у встановлених Конституцією межах і відповідно до законів України; органи державної влади, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України (статті 1, 3, частина друга статті 6, частина друга статті 19).

У той же час, в умовах епідемії, Верховна Рада України ухвалила Закон України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих назапобігання виникненню і поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19)», зокрема, доповнивши КУпАПст. 44-3, а саме: порушення правил щодо карантину людей, санітарно-гігієнічних, санітарно-протиепідемічних правил і норм, передбачених Законом України «Про захист населення від інфекційних хвороб», іншими актами законодавства, а також рішень органів місцевого самоврядування з питань боротьби з інфекційними хворобами, що тягне за собою накладення штрафу на громадян від однієї до двох тисяч неоподатковуваних мінімумів доходів громадян і на посадових осіб - від двох до десяти тисяч неоподатковуваних мінімумів доходів громадян. Кабінет Міністрів України прийняв Постанову від 11.03.2020 р. № 211 Про запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2. Виходячи зі змісту зазначених правових актів та фактичних обставин справи. Відповідальність за порушення правил карантину людей та санітарно-протиепідемічних норм передбачена законом України про адміністративну відповідальність, який кожен повинен неухильно дотримуватись на підставі ст. 68 Конституції України. Окрім того, згідно з положеннями ст. 50 Конституції України кожен має право на безпечне для життя іздоров`я довкілля. Легітимні очікування особи щодо правової політики органів державної влади відносно неї, за загальним принципом формуються шляхом доведення (оприлюднення) правових актів, які регулюють правовідносини у громадянському суспільстві. У той же час, загально правовий принцип пропорційності спрямований на забезпечення дотримання розумного балансу приватних і публічних інтересів формує легітимні очікування і у суспільства, про те, що окремі громадяни мають дотримуватись загальновстановлених правил поведінки, у тому числі дотримання умов карантину, і що воно (суспільство) не буде піддаватись небезпеці з боку його окремих громадян. Таким чином, має бути дотриманий баланс між індивідуальними правами та інтересами широкої громадськості.

Вина ОСОБА_1 підтверджується наявними в матеріалах справи доказами, а саме: протоколом про адміністративне правопорушення серії АПР18 № 730047 від 26.04.2020 року, який відповідно до ст. 251 КУпАП є доказом по справі; поясненнями ОСОБА_1 .

Відповідно до ст. 284 КУпАП, по справі про адміністративне правопорушення, орган (посадова особа) виносить одну з таких постанов: про накладення адміністративного стягнення; про застосування заходів впливу, передбачених статтею 241 цього Кодексу; про закриття справи.

Статтею 247 КУпАП встановлено, що провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю, зокрема, коли: 1) відсутні подія і склад адміністративного правопорушення і 7) закінчились на момент розгляду справи про адміністративне правопорушення строки, передбачені ст.38 цього Кодексу.

За змістом цих норм, провадження у справі може бути закрито на підставі п.7 ст.247 КУпАП, у зв`язку із закінченням передбачених законом строків накладення стягнення, лише при наявності вини особи у вчиненні адміністративного правопорушення.

З матеріалів справи вбачається, що адміністративне правопорушення було вчинене 26.04.2020 року, а тому, з урахуванням вимог ст. 38 КУпАП, строк накладення адміністративного стягнення за вчинення правопорушення, передбаченого ст. 44-3 КУпАП, сплинув.

Положеннями пункту 7 статті 247 КУпАП передбачено, що провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю у разі закінчення на момент розгляду справи про адміністративне правопорушення строків, передбачених ст. 38 КУпАП.

Враховуючи, що на час розгляду справи судом сплинули, передбачені ст. 38 КУпАП, строки накладення адміністративного стягнення, провадження по справі підлягає закриттю на підставі п. 7 ст. 247 КУпАП.

Керуючись ст.ст. 38, 247, 283, 284 КУпАП,

п о с т а н о в и в:

Визнати винним ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 44-3 КУпАП та провадження у справі закрити, у зв`язку із закінченням на момент розгляду справи строків накладення адміністративного стягнення, передбачених ст. 38 КУпАП.

Постанова може бути оскаржена в 10 - ти денний термін з дня її винесення до Херсонського апеляційного суду, шляхом подачі апеляційної скарги, через Каланчацький районний суд Херсонської області, відповідно до ст. 294 КУпАП.

Суддя Каланчацького

районного суду В. В. Скригун

Строк пред`явлення постанови до виконання "____"__________2020 р.

Постанова набирає чинності "_____"_______________2020 р.