П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

28 серпня 2020 року м. Черкаси

Суддя Черкаського районного суду Черкаської області Миколаєнко Т.А., розглянувши матеріали справи про адміністративне правопорушення, які надійшли від Черкаського районного відділення Черкаського відділу поліції ГУНП в Черкаській області відносно гр. ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , непрацюючого, про притягнення його до адміністративної відповідальності за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, -

в с т а н о в и л а:

Згідно із протоколом про адміністративне правопорушення серії АПР 18 № 517380 від 20 липня 2020 року, гр. ОСОБА_1 «10 липня 2020 року о 19 год. 00 хв. за адресою: АДРЕСА_2 , будучи в стані алкогольного сп`яніння, зайшов на подвір`я, де почав виражатися нецензурною лайкою в адрес власників та ображати їх нецензурною бранню відносно ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , чим порушив громадський порядок і спокій громадян».

Перед початком судового розгляду справи гр. ОСОБА_1 було роз`яснено права відповідно до вимог статті 268 КУпАП, а також положення статті 63 Конституції України.

У судовому засіданні гр. ОСОБА_1 свою вину у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, визнав у повному обсязі, підтвердив обставини вчинення адміністративного правопорушення, викладені у протоколі, та пояснив, що дійсно відбулася сварка між ним та ОСОБА_2 і ОСОБА_3 через неприязні відносини на подвір`ї ОСОБА_2 .

Вивчивши матеріали справи, вважаю за необхідне зазначити наступне.

Згідно з частинами другою - четвертою статті 7 КУпАП провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності. Застосування уповноваженими на те органами і посадовими особами заходів адміністративного впливу провадиться в межах їх компетенції, у точній відповідності з законом. Додержання вимог закону при застосуванні заходів впливу за адміністративні правопорушення забезпечується систематичним контролем з боку вищестоящих органів і посадових осіб, правом оскарження, іншими встановленими законом способами.

Відповідно до вимог статті 245 КУпАП, завданням провадження в справах про адміністративні правопорушення є, зокрема, своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин справи.

Статтею 280 КУпАП встановлено, що орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Диспозицією ст. 173 КУпАП передбачено адміністративну відповідальність за дрібне хуліганство, тобто нецензурну лайку в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Склад адміністративного правопорушення - це сукупність установлених законом об`єктивних і суб`єктивних ознак, наявність яких характеризує діяння як адміністративне правопорушення (проступок).

Об`єктом правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, є суспільні відносини у сфері громадського порядку.

Громадський порядок - це обумовлена потребами суспільства система врегульованих правовими та іншими соціальними нормами відносин, що складаються у громадських місцях в процесі спілкування людей з метою забезпечення громадського спокою, нормальних умов для праці та відпочинку людей, а також для діяльності державних органів, підприємств, установ та організацій.

Об`єктивна сторона вказаного правопорушення полягає у нецензурній лайці в громадських місцях, образливому ставленні до громадян та інших діях, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Обов`язковою ознакою об`єктивної сторони цього правопорушення є місце його скоєння, а саме - громадське місце, яке дістало законодавче визначення як частина (частини) будь-якої будівлі, споруди, яка доступна або відкрита для населення вільно, чи за запрошенням, або за плату, постійно, періодично або час від часу, в тому числі під`їзди, а також підземні переходи, стадіони (стаття 1 Закону України «Про заходи щодо попередження та зменшення вживання тютюнових виробів і їх шкідливого впливу на здоров`я населення» від 22 вересня 2005 року № 2899-1У).

Суб`єктивна сторона дрібного хуліганства полягає у неповазі до суспільства, у прагненні показати свою зневагу до існуючих правил і норм поведінки в суспільстві, самоутвердитися за рахунок приниження інших осіб, протиставити себе іншим громадянам, суспільству, державі. Умисний прояв винним явної неповаги до оточуючих - головний момент, що визначає зміст і сенс поведінки хулігана. За відсутності такого мотиву не може бути дрібного хуліганства.

Таким чином, стаття 173 КУпАП визнає певні дії як дрібне хуліганство лише за умови, що вони були поєднані з порушенням громадського порядку та (або) спокою громадян.

У фабулі указаного протоколу про адміністративне правопорушення вказано, що гр. ОСОБА_1 «10 липня 2020 року о 19 год. 00 хв. за адресою: АДРЕСА_2 , будучи в стані алкогольного сп`яніння, зайшов на подвір`я, де почав виражатися нецензурною лайкою в адрес власників та ображати їх нецензурною бранню відносно ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , чим порушив громадський порядок і спокій громадян», однак в якому саме громадському місці вчинено дане правопорушення, у протоколі не зазначено, оскільки подвір`я за місцем проживання гр. ОСОБА_4 та ОСОБА_3 є їх приватною територією та, з огляду на вищевикладене, не може вважатися громадським місцем.

Крім того, будь-які докази, які б вказували на те, що дії гр. ОСОБА_1 були направлені на порушення громадського порядку та вчинені з хуліганських мотивів, які полягали у явній неповазі до моральних засад суспільства, демонстрації свої зневаги до існуючих правил і норм поведінки при вчиненні правопорушення, в матеріалах справи відсутні.

До того ж, з пояснень ОСОБА_1 , наданих ним в судовому засіданні, вбачається, що між ним та ОСОБА_2 і ОСОБА_3 існують неприязні відносини, що виключає таку обов`язкову ознаку суб`єктивної сторони даного правопорушення, як хуліганський мотив поведінки особи, яка вчиняє зазначені дії.

Частиною першою статті 9 КУпАП закріплено, що адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Притягнення особи до адміністративної відповідальності можливе за умови наявності в її діянні складу адміністративного правопорушення.

Склад адміністративного правопорушення - це передбачена нормами права сукупність об`єктивних і суб`єктивних ознак, за наявності яких те чи те діяння можна кваліфікувати як адміністративне правопорушення.

З урахуванням наведеного, в даному випадку відсутні такі суб`єктивні ознаки правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП, - як мотив вчинення і направленість умислу, котрі є основними критеріями, які відрізняють дрібне хуліганство від суміжних правопорушень та злочинів, а також відсутні дії, які згідно ст. 173 КУпАП становлять об`єктивну сторону даного правопорушення.

У справах «Малофєєва проти Росії» («Malofeyeva v.Russia», рішення від 30.05.2013, заява № 36673/04) та «Карелін проти Росії» («Karelinv.Russia», заява № 926/08, рішення від 20.09.2016) Європейський суд з прав людини, серед іншого, зазначив, що у випадку, коли викладена в протоколі фабула адміністративного правопорушення не відображає всіх істотних ознак складу правопорушення, суд не має права самостійно редагувати її, а так само не може відшукувати докази на користь обвинувачення, оскільки це становитиме порушення права на захист (особа не може належним чином підготуватися до захисту) та принципу рівності сторін процесу (оскільки особа має захищатися від обвинувачення, яке підтримується не стороною обвинувачення, а фактично судом).

Відповідно до положень п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за обставин: відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

На підставі вищевикладеного, оскільки судом не встановлена наявність в діях гр. ОСОБА_1 обов`язкової ознаки складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, його об`єктивної та суб`єктивної сторони, прихожу до висновку про необхідність закриття провадження по справі на підставі положень п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП.

На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 247, 283, 284 КУпАП,-

у х в а л и л а:

Закрити провадження у справі про притягнення гр. ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ст. 173 КУпАП України у зв`язку з відсутністю в її діях складу адміністративного правопорушення.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Апеляційна скарга може бути подана до судової палати у кримінальних справах Черкаського апеляційного суду через Черкаський районний суд Черкаської області протягом десяти днів з дня ухвалення постанови.

Суддя: Т. А. Миколаєнко