Дата документу Справа № 321/966/20
ЗАПОРІЗЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Провадження № 33/807/672/20 Головуючий в 1-й інстанції - Машкіна Н.В.
Єдиний унікальний № 321/966/20 Доповідач в 2-й інстанції - Гріпас Ю.О.
Категорія - ч.1 ст.172-6 КУпАП
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23 вересня 2020 року м. Запоріжжя

Суддя Запорізького апеляційного суду Гріпас Ю.О., за участю особи. яку притягнуто до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 та її захисника-адвоката Мовчана О.Г., розглянув у відкритому судовому засіданні справу про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 за апеляційною скаргою ОСОБА_1 та її захисника-адвоката Мовчана О.Г. на постанову Михайлівського районного суду Запорізької області від 25 серпня 2020 року,

в с т а н о в и в:

постановою судді Михайлівського районного суду Запорізької області від 25 серпня 2020 року в справі в справі про адміністративне правопорушення, передбаченого ч.1 ст.172-6 КУпАП, притягнуто,

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки Запорізької області, м. Василівка, громадянки України, працюючої вчителем КЗ «Дніпрорудненська спеціалізована школа І-ІІІ ступенів «Світоч», раніше до відповідальності за вчинення адміністративного правопорушення, пов`язаного з корупцією не притягалась, зареєстрована та проживає: АДРЕСА_1 , і накладено на неї адміністративне стягнення у виді штрафу в розмірі п`ятдесяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що складає 850 (вісімсот п`ятдесят) гривень 00 коп. у прибуток держави. Стягнуто з ОСОБА_1 у прибуток держави судових збір в розмірі 420 (чотириста двадцять) гривень 40 коп.

Як зазначено в постанові, ОСОБА_1 будучи присяжною Василівського районного суду Запорізької області є суб`єктом відповідальності за адміністративне правопорушення, передбачене ч.1 ст.172-6 КУпАП, достовірно знаючи про необхідність подати до 01 квітня щорічну декларацію особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, за 2017 рік, у порушення вимог ч.1 ст.45 Закону України «Про запобігання корупції», рішення НАЗК від 10.08.2016 року №3, подала її несвоєчасно, а саме 29.10.2018 року, чим вчинила адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією, передбачене ч.1 ст.172-6 КУпАП.

ОСОБА_1 під час судового засідання заперечувала про інкримінування їй скоєного адміністративного правопорушення, оскільки їй не було відомо про те, що вона затверджена до списку присяжних на підставі рішення органу місцевого самоврядування від 24.11.2016 року. Про вказане рішення вона дізналася, отримавши запрошення для розгляду цивільної справи в 2017 році. Про обов`язок подання майнової декларації за 2017 рік до 01.04.2018 року вона обізнана не була. У вересні - жовтні 2018 року НАЗК направило їй повідомлення про необхідність подачі декларації за 2017 рік. Оскільки їй був потрібен час скористатися допомогою спеціаліста, вона подала вказану майнову декларацію 29.10.2018 року.

Заслухавши особу, яка притягається до адміністративної відповідальності, її захисника, думку прокурора, дослідивши матеріали справи, суд першої інстанції прийшов до висновку, що у діях ОСОБА_1 є склад адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.172-6 КУпАП.

В апеляційній скарзі захисник вважає, що постанова Михайлівського районного суду Запорізької області є незаконною, такою, що підлягає скасуванню через істотні порушення законодавства України.

Апелянт вважає, що суд першої інстанції однобічно надав оцінку твердженню захисника про обрахування строків притягнення до відповідальності та день виявлення правопорушення, яке пов`язане з корупцією.

При обрахуванні дворічного терміну з дня вчинення, часом вчинення слід вважати 00 годин 01 хвилин 01 квітня 2018 року, оскільки у відповідності до положень п.п.1 п.5 Розділу 2 Порядку формування, ведення та оприлюднення (надання) інформації Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, зазначені особи зобов`язані здійснити подачу декларацій шляхом заповнення відповідної форми на веб-ресурсі у період з 00 годин 00 хвилин 01 січня до 00 годин 00 хвилин 1 квітня року, наступного за звітним роком.

Тобто інформацією про правопорушення, яке інкримінується ОСОБА_1 , спеціально уповноважені органи у сфері протидії корупції володіли вже 29.10.2018 року, оскільки в цей день ОСОБА_1 несвоєчасно подала щорічну декларацію.

Окрім того, прокол про адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією має істотні порушення, оскільки примірник протоколу №305, який міститься в матеріалах справи та примірник протоколу №305, який вручений ОСОБА_1 , та наданий суду під час судового розгляду справи, має розбіжність у відомостей зазначених у примірниках, що є порушення відомчих інструкцій та ст.254 КУпАП.

Вислухавши особу яку притягнуто до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 та її захисника, які підтримали доводи апеляційної скарги і просили скасувати постанову суду; перевіривши матеріали справи, та розглянувши доводи викладені в апеляційній скарзі, суд вважає, що апеляційна скарга підлягає задоволенню у зв`язку з наступним.

Визнаючи винним ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.172-6 КУпАП, суддя виходив з того, що в діях ОСОБА_1 наявний склад адміністративного правопорушення, передбачений ч.1 ст.172-6 КУпАП - несвоєчасне подання без поважних причин декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування.

Апеляційний суд не погоджується з висновками судді в частині накладення на ОСОБА_1 адміністративного стягнення, виходячи з наступного.

Відповідно до статті 245 КУпАП завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

Статтею 251 КУпАП встановлено, що доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу.

Відповідно до частини 2 статті 254 КУпАП протокол про адміністративне правопорушення, у разі його оформлення, складається не пізніше двадцяти чотирьох годин з моменту виявлення особи, яка вчинила правопорушення, у двох примірниках, один із яких під розписку вручається особі, яка притягається до адміністративної відповідальності.

Згідно статті 256 КУпАП у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються: дата і місце його складення, посада, прізвище, ім`я, по батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності (у разі її виявлення); місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих, якщо вони є; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості, необхідні для вирішення справи. Якщо правопорушенням заподіяно матеріальну шкоду, про це також зазначається в протоколі.

Таким чином, суд, зокрема, повинен заслухати всі пояснення та доводи особи, яка притягається до відповідальності. Разом з тим, суд першої інстанції розглядаючи справу про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч.1 ст.176-2 КУпАП не з`ясував чи не було у особі поважних підстав, за яких особа не могла вчасно подати декларацію. В той же час, під час розгляду справи ОСОБА_1 повідомляла суд про такі обставини, однак суд першої інстанції таким доводам взагалі не надав увагу та не з`ясував всі обставини справи. Однак в мотивувальній частині постанови суд першої інстанції зазначив, що «поважних причин, які б перешкодили ОСОБА_1 вчасно подати щорічну декларацію особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, за 2017 рік, не встановлено».

Так, під час апеляційного розгляду ОСОБА_1 повідомила, що вона не має особистого комп`ютера, її не повідомляли про обов`язок її як присяжної подавати щорічну декларацію, вона не має відповідних навичок у користуванні комп`ютером та мережею Інтернет, декілька разів намагалась подати декларацію, зверталась за допомогою до інших осіб, у зв`язку з чим декларацію за 2017 рік вона подала 29.10.2018.

Аналізуючи зміст постанови суду першої інстанції від 25.08.2020, суддя аналізує лише строки притягнення особи до адміністративної відповідальності, при цьому не надаючи оцінки обставинам правопорушення по суті.

Суд апеляційної інстанції не погоджується з такими висновками суду першої інстанції.

Стосовно доводів апеляційної скарги щодо строків притягнення до адміністративної відповідальності варто зазначити, що діючим законодавством чітко не визначено, що слід розуміти під виявленням правопорушення.

Відповідно до вимог ст.17 ЗУ «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» від 23.02.2006, суди застосовують рішення Європейського суду з прав людини як джерело права.

Так, рішенням Європейського суду з прав людини від 14.10.2010 у справі «Щокін проти України», визначено концепцію якості закону, з вимогою, щоб він був доступним для зацікавлених осіб, чітким та передбачуваним у своєму застосуванні. Відсутність в національному законодавстві необхідної чіткості та точності, які передбачали можливість різного тлумачення такого питання, порушує вимогу «якості закону». В разі, коли національне законодавство припустило неоднозначне або множинне тлумачення прав та обов`язків осіб, національні органи зобов`язані застосовувати найбільш сприятливий для осіб підхід. Тобто, вирішення колізій у законодавстві завжди тлумачиться на користь особи.

Згідно з пунктом 7 статті 247 КУпАП, провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за обставин закінчення на момент розгляду справи про адміністративне правопорушення строків, передбачених статтею 38 цього Кодексу

Частиною 3 статті 38 КУпАП (в редакції станом на час вчинення правопорушення) передбачено, що адміністративне стягнення за вчинення правопорушення, пов`язаного з корупцією, а також правопорушень, передбачених статтями 164-14, 212-15, 212-21 цього Кодексу, може бути накладено протягом трьох місяців з дня його виявлення, але не пізніше двох років з дня його вчинення.

З матеріалів справи вбачається, що днем вчинення адміністративного правопорушення є 29 жовтня 2018 року, тобто дата подання декларації особи уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування за 2017 рік.

Судовим розглядом встановлено, що Національним агентством з питань запобігання корупції, встановлено, що ОСОБА_1 несвоєчасно подала декларацію особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування та 02 квітня 2020 року за вих. № 47-05/12087/20 направлено повідомлення на адресу Департаменту стратегічних розслідувань Національної поліції України, для вжиття заходів з перевірки цих фактів, та у разі встановлення підстав, складання протоколу про адміністративне правопорушення.

Зазначене повідомлення Департамент стратегічних розслідувань Національної поліції України отримало 09 квітня 2020 року за вих. № 5122.

Таким чином, станом на 02.04.2020 Національним агентством встановлено, що зокрема, ОСОБА_1 несвоєчасно подала декларацію особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування.

17.04.2020 Департамент стратегічних розслідувань Національної поліції України на адресу управління стратегічних розслідувань у Запорізькій області та Національного агентства з питань запобігання корупції направлено матеріали для організації розгляду та прийняття рішення за фактами несвоєчасної подачі декларацій особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, зокрема, ОСОБА_1 .

Вказані матеріали управління стратегічних розслідувань у Запорізькій області отримало 27.04.2020.

28.04.2020 та 22.05.2020 заступником начальника управління стратегічних розслідувань у Запорізькій області направлено до Василівського районного суду Запорізької області запити про надання копій документів, в якому зазначено, що управління проводить перевірку за повідомленням Національного агентства з питань запобігання корупції №05/38302/19 від 03.05.2019 щодо порушень вимог Закону України «Про запобігання корупції» присяжним Василівського районного суду Запорізької області ОСОБА_1 , в частині несвоєчасного подання декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування.

12.05.2020 на адресу управління стратегічних розслідувань у Запорізькій області Василівським районним судом Запорізької області направлено відповідь на запит від 28.04.2020.

23 червня 2020 року ОСОБА_1 надала пояснення оперуповноваженому управління стратегічних розслідувань в Запорізькій області Департаменту стратегічних розслідувань Національної поліції України з приводу несвоєчасного подання декларації.

23 червня 2020 року оперуповноваженим управління стратегічних розслідувань в Запорізькій області Департаменту стратегічних розслідувань Національної поліції України - Чорним Ю.С. складено протокол про адміністративне правопорушення № 305 стосовно ОСОБА_1 за ч.1 ст.172-6 КУпАП.

Згідно зі змістом протоколу, днем виявлення адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.172-6 КУпАП зазначено 23 червня 2020 року, а саме дата складання протоколу протокол про адміністративне правопорушення № 305 стосовно ОСОБА_1 за ч.1 ст.172-6 КУпАП.

24.07.2020 вказаний протокол направлено до суду для розгляду,

Таким чином, з матеріалів справи вбачається, що починаючи з 02.04.2020 до 24.07.2020 проводились заходи із збирання, перевірки та складання протоколу про адміністративне правопорушення № 305 стосовно ОСОБА_1 за ч.1 ст.172-6 КУпАП.

На думку апеляційного суду викладені обставини свідчать про зволікання з проведенням ефективної адміністративної перевірки та зі складенням протоколу про вчинення адміністративного правопорушення і не може бути підставою для штучного продовження строків, передбачених ст.38 КУпАП.

Приписи ч.3 ст.38 КУпАП (в редакції станом на час вчинення правопорушення) чітко вказують, що адміністративне стягнення за вчинення правопорушення, пов`язаного з корупцією може бути накладено протягом трьох місяців з дня його виявлення, але не пізніше двох років з дня його вчинення.

Отже, зазначеними положеннями КУпАП передбачено, що закінчення строків накладення адміністративних стягнень є підставою, що виключає можливість суду застосовувати до правопорушника адміністративного стягнення.

Таким чином, суд першої інстанції притягаючи ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч.1 ст.172-6 КУпАП всупереч вимогам статей 38, 245, 247, 278, 280 КУпАП невірно встановив дату виявлення адміністративного правопорушення та не врахував вимоги статей 38, 247 КУпАП, внаслідок чого дійшов помилкового висновку про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч.1 ст.172-6 КУпАП.

Посилання апелянта на те, що протокол про адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією має істотні порушення, оскільки примірники протоколу №305 мають розбіжності, що є порушення відомчих інструкцій та ст.254 КУпАП, як підставу для скасування постанови від 25.08.2020, апеляційний відхиляє, оскільки суд першої інстанції дав оцінку цьому доводу під час розгляду справи. В цій частині суд апеляційної інстанції погоджується з висновком суду першої інстанції.

Враховуючи викладене, приймаючи до уваги те, що постанову у відношенні ОСОБА_1 суддею суду першої інстанції було прийнято 25 серпня 2020 року, тобто поза межами строку, передбаченого ч.3 ст.38 КУпАП, вважаю що постанова судді Михайлівського районного суду Запорізької області від 25.08.2020 підлягає скасуванню, а провадження по справі закриттю на підставі положень п.7 ч.1 ст. 247 КУпАП.

Керуючись ст.294 Кодексу України про адміністративні правопорушення,

п о с т а н о в и в:

апеляційну скаргу ОСОБА_1 та її захисника-адвоката Мовчана О.Г. задовольнити.

Постанову судді Михайлівського районного суду Запорізької області від 25 серпня 2020 року, якою ОСОБА_1 , притягнута до адміністративної відповідальності, передбаченого ч.1 ст.172-6 КУпАП, скасувати.

Провадження у справі про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч.1 ст.172-6 КУпАП закрити на підставі п.7 ч.1 ст.247 КУпАП у зв`язку з закінченням на момент її розгляду строків, передбачених ст.38 КУпАП.

Постанова Запорізького апеляційного суду набирає законної сили негайно після її винесення, є остаточною й оскарженню не підлягає.

Суддя Запорізького

апеляційного суду Ю.О. Гріпас