Справа № 583/103/20
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

07 лютого 2020 року Суддя Охтирського міськрайонного суду Сумської області Ярошенко Т.О., з участю секретаря судового засідання Алєксєєнко І. В., особи, яка притягується до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , розглянувши матеріали про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянки України, працюючої у Центрі розвитку дитини «Калинка» вихователем, проживаючої за адресою: АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , протокол №000583 від 10.01.2020 року

за ч.1 ст. 185-3 Кодексу України про адміністративні правопорушення

ВСТАНОВИВ:

Відносно ОСОБА_1 судовим розпорядником Охтирського міськрайонного суду Сумської області складено 10.01. 2020 року протокол про адміністративне правопорушення, передбачене ч. 1 ст. 185 -3 Кодексу України про адміністративне правопорушення в тому, що вона 24.12.2019 року о 16 годині 50 хвилин в приміщенні Охтирського міськрайонного суду Сумської області по вул. Ярославського, 2, м. Охтирка, Сумської області в залі судового засідання №4 під час розгляду справи №583/3581/15 допустила неповагу до суду, що виразилась у непідкоренні розпорядженню головуючого судді Сидоренка Р. В., яке полягало у вигукуванні з місця без дозволу головуючого судді чи в порушенні порядку під час судового засідання, яке полягало у некоректних висловлюваннях на адресу головуючого судді та представника ПП «СІБ», а так само вчинила дії, які свідчать про явну неповагу до суду або встановлених у суді правил, які полягають у негативній оцінці професійної компетентності судді, вступ у суперечки із судом.

ОСОБА_1 суду пояснила, що 24.12.2019 року в судовому засіданні під час розгляду цивільної справи №583//3581/15 вона заперечила головуючому судді Сидоренку Р. В., коли він перейшов до обговорення щодо судового наказу та повідомила, що він вийшов за межі розгляду справи, у зв`язку з чим було оголошено перерву в судовому засіданні, після чого суддя викликав судового розпорядника, який 10.01.2020 року склав відносно неї протокол про адміністративне правопорушення та вніс до протоколу такі дії, які на її думку, не мали місце під час судового засідання. Вона вважає, що суддя упереджено ставиться до неї і спровокував її на такі дії, а протокол про адміністративне правопорушення складено судовим розпорядником, який не був присутнім у судовому засіданні та склав його лише після прослуховування звукозапису, тому на її думку, порушено порядок притягнення до адміністративної відповідальності.

Суд, заслухавши пояснення особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, дослідивши письмові докази, приходить до наступного висновку.

Стаття 185-3 ч. 1 КУпАП України передбачає адміністративну відповідальність громадян, зокрема за неповагу до суду, що виразилась в непідкоренні свідка, потерпілого, позивача, відповідача осіб та інших громадян розпорядженню головуючого чи в порушенні порядку під час судового засідання, а так само вчинення будь-ким дій, які свідчать про явну зневагу до суду або встановлених у суді правил.

Таким чином, об`єктивна сторона правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 185-3 КУпАП України передбачає непідкорення сторін по справі розпорядженню головуючого чи в порушенні порядку під час судового засідання, а так само вчинення будь-ким дій, які свідчать про явну зневагу до суду або встановлених у суді правил.

Згідно ст. 215 ЦПК України головуючий відповідно до завдання цивільного судочинства керує ходом судового засідання, забезпечує додержання послідовності і порядку вчинення процесуальних дій, здійснення учасниками судового процесу їх процесуальних прав і виконання ними обов`язків, спрямовує судовий розгляд на забезпечення повного, всебічного та об`єктивного з`ясування обставин справи, усуваючи із судового розгляду все, що не має істотного значення для вирішення справи. Головуючий вживає необхідних заходів для забезпечення в судовому засіданні належного порядку.

Згідно ч. 3, 4, ст. 216 ЦПК України учасники судового процесу, а також інші особи, присутні в залі судового засідання, зобов`язані беззаперечно виконувати розпорядження головуючого, додержуватися в судовому засіданні встановленого порядку та утримуватися від будь-яких дій, що свідчать про явну зневагу до суду або встановлених у суді правил.

Виходячи зі змісту ст.ст. 7, 254, 279 Кодексу України про адміністративні правопорушення розгляд справи про адміністративне правопорушення здійснюється щодо правопорушника та в межах протоколу про адміністративне правопорушення, який є єдиною підставою для притягнення особи до адміністративної відповідальності.

Положеннями ст. 9 Кодексу України про адміністративні правопорушення визначено, що адміністративним правопорушенням визнається протиправна, винна ( умисна або необережна ) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Статтею 245 КУпАП визначено, що завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

Під всебічним, повним та об`єктивним з`ясуванням всіх обставин справи необхідно розуміти максимально повне дослідження події, яка відбулась, шляхом відібрання пояснень у особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, залучення свідків та вчинення інших необхідних процесуальних дій.

Відповідно до ст. 280 Кодексу України про адміністративні правопорушення суд при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Зміст постанови судді має відповідати вимогам, передбаченим ст.ст. 283, 284 Кодексу України про адміністративні правопорушення. У постанові, зокрема, потрібно навести докази, на яких ґрунтується висновок про вчинення особою адміністративного правопорушення, та зазначити мотиви відхилення інших доказів, на які посилався правопорушник, чи висловлених останнім доводів.

Забезпечення кожному права на справедливий суд та реалізація права особи на судовий захист мають здійснюватися з урахуванням норм Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, а також практики Європейського суду з прав людини, які відповідно до статті 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини", застосовуються судами при розгляді справ як джерело права, а Європейський суд з прав людини притримується у своїх рішеннях позиції того, що суд вправі обґрунтовувати свої висновки лише доказами, що випливають зі співіснування достатньо переконливих, чітких і узгоджених між собою висновків чи схожих неспростовних презумпції факту (рішення Європейського суду з прав людини, справа "Коробов проти України" № 39598/03 від 21.07.2011 року), тобто таких, що не залишать місце сумнівам, оскільки наявність останніх не узгоджується із стандартом доказування "поза розумним сумнівом" (рішення від 18 січня 1978 року у справі "Ірландія проти Сполученого Королівства" (Ireland v. the United Kingdom), п. 161, Series A заява № 25).

Вказана практика Європейського суду з прав людини в повній мірі відповідає Конституції України, статтею 62 якої визначено, що обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Відповідно до ст. 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, а також іншими належними і допустимими доказами.

Як вбачається з протоколу про адміністративне правопорушення, відповідно до вимог ст. 256 КУпАП в ньому не зазначено конкретних даних, які саме некоректні висловлювання на адресу головуючого судді здійснювала Міронова Н. А., які саме суперечки відбувалися між ОСОБА_1 та судом, чи стосуються вони судового розгляду та яким саме розпорядженням не підкорювалась остання.

З дослідженого судом аудіо запису судового засідання вбачається, що ОСОБА_1 голосно висловлювала свої заперечення.

Відповідно до п. 1 ст. 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю в тому разі, якщо відсутня подія і склад адміністративного правопорушення.

Надаючи оцінку доказам у їх сукупності, суд приходить до висновку про відсутність складу адміністративного правопорушення в діях ОСОБА_1 , у зв`язку з чим провадження підлягає закриттю.

На підставі викладеного, керуючись ст.9, п.1 ч.1 ст.247, ст.283 Кодексу України про адміністративне правопорушення, суд,

ПОСТАНОВИВ:

Провадження у справі про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за ч. 1 ст.185-3 КУпАП закрити за відсутністю в її діях складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена до Сумського апеляційного суду через Охтирський міськрайонний суд Сумської області протягом десяти днів з дня винесення.

Суддя Охтирського

міськрайонного суду: Т.О. Ярошенко