П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

30 вересня 2020 року м. Рівне

Суддя Рівненського міського суду Рівненської області Яковлєв Д.В., розглянувши справу про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , мешканця АДРЕСА_1 , за ст. 173, 185 КУпАП,

в с т а н о в и в:

Згідно протоколу про адміністративне правопорушення серії АА 097959 від 26.08.2020 року, складеного поліцейським роти № 3 взводу № 2 батальйону УПП в Рівненській області Семенюком С.В., 26.08.2020 року близько 20 год. 57 хв., по вул. Льонокомбінатівська, 12, м. Рівне, ОСОБА_1 , вчинив дрібне хуліганство, а саме нецензурно лаявся, образливо чіплявся до поліцейських та пересічних громадян, чим вчинив дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Згідно протоколу про адміністративне правопорушення серії АА 097960 від 26.08.2020 року, складеного поліцейським роти № 3 взводу № 2 батальйону УПП в Рівненській області Семенюком С.В., 26.08.2020 року близько 21 год., по вул. Льонокомбінатівська, 12, м. Рівне, ОСОБА_1 , вчинив злісну непокору законному розпорядженню поліцейського ОСОБА_2 при виконанні ним службових обов`язків з охорони громадського порядку, а саме не припинив нецензурно лаятись, шарпати за одяг, погрожувати, ображати працівників поліції.

Дії ОСОБА_1 кваліфіковані за ст. 173 КУпАП як дрібне хуліганство та ст. 185 КУпАП як злісна непокора законному розпорядженню або вимозі поліцейського.

ОСОБА_1 будучи належним чином повідомленим про день та час розгляду справи, у судове засідання не з`явився. До початку судового розгляду подав до суду відеозапис події.

Практика Європейського Суду з прав людини (зокрема рішення «Пономарьов проти України» від 3 квітня 2008) наголошує, що «сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження». Вказаним рішенням закріплено принцип судочинства, зазначений в практиці ЄСПЛ, яким визнано пріоритет публічного інтересу над приватним.

За таких обставин, суд вважає можливим розглянути справу у відсутності правопорушника, на підставі наявних доказів, що відповідає положенню ст. 268 КУпАП.

Вивчивши протоколи та додані до них матеріали, оглянувши відеозапис, суд дійшов наступного висновку.

Стаття 173 КУпАП передбачає адміністративну відповідальність за дрібне хуліганство, тобто нецензурна лайка в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Об`єктом цього правопорушення є суспільні відносини у сфері громадського порядку, а об`єктивна сторона полягає у нецензурній лайці в громадських місцях, образливому ставленні до громадян та інших діях, що порушують громадський порядок та спокій громадян.

Вказане правопорушення характеризується виключно умисною формою вини.

При цьому, обов`язковою ознакою складу правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП є хуліганський мотив.

Однак висловлювання нецензурних слів під час сварки або конфлікту утворює дрібне хуліганство лише за умови наявності хуліганського мотиву, тобто внутрішнього спонукання особи порушити не тільки громадський порядок, але й проявити неповагу до суспільства чи окремої особи без вагомих на те причин, що в даному випадку відсутнє.

За правилами ст. 251 КУпАП, доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі або в режимі фотозйомки (відеозапису), які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху та паркування транспортних засобів, актом огляду та тимчасового затримання транспортного засобу, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу.

Відповідно до положень статті 256 КУпАП, протокол підписується особою, яка його склала, і особою, яка притягається до адміністративної відповідальності; при наявності свідків і потерпілих протокол може бути підписано також і цими особами. У разі відмови особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, від підписання протоколу, в ньому робиться запис про це. Особа, яка притягається до адміністративної відповідальності, має право подати пояснення і зауваження щодо змісту протоколу, які додаються до протоколу, а також викласти мотиви свого відмовлення від його підписання.

Для притягнення особи до адміністративної відповідальності за статтею 185 КУпАП працівники поліції повинні встановити факт злісної непокора законному розпорядженню (вимозі) поліцейського та довести вказані обставини належними і допустимими доказами в розумінні статті 251 КУпАП.

Чинним законодавством передбачено, що якщо у працівника поліції є обґрунтовані підстави вважати, що в діях особи містить склад будь-якого адміністративного правопорушення, він має право скласти протокол про адміністративне правопорушення, дотримуючись при цьому вимог КУпАП.

Судом оглянуто відеозапис події 26.08.2020 року, наданий ОСОБА_1 , і належних і допустимих доказів, які б свідчили про вчинення останнім адміністративного правопорушення, передбаченого статтею 173 та ст. 185 КУпАП судом не встановлено.

Таким чином, суть адміністративних правопорушень, викладених в протоколі серії АА 097959 від 26.08.2020 року та в протоколі серії АА 097960 від 26.08.2020 року, не відповідають фактичним обставинам справи.

Матеріали справ не містять належних та допустимих доказів, які б своїй сукупності мали значення для розгляду справ по суті та встановлення наявності в діях ОСОБА_1 ознак адміністративних правопорушень.

Європейський Суд з прав людини у справі «Кобець проти України» 14.02.2008 зазначив, що Суд повторює, що відповідно до його прецедентної практики при оцінці доказів він керується критерієм доведення "поза розумним сумнівом" (рішення у справі "Авшар проти Туреччини" (Avsar v. Turkey), п.282). Таке доведення має випливати із сукупності ознак чи неспростовних презумпцій, достатньо вагомих, чітких і узгоджених між собою.

Відповідно до вимог ст. 7 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

Оскільки матеріали справи про адміністративні правопорушення не містять належних та достатніх доказів, якими доводиться вина ОСОБА_1 , провадження у справі підлягає закриттю на підставі п. 1 ч. 1 ст .247 КУпАП за відсутністю складу правопорушення.

На підставі ст.173,185 КУпАП, керуючись ст. 247, 294 КУпАП, суд,

п о с т а н о в и в :

Провадження у справі відносно ОСОБА_1 на підставі п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП закрити за відсутністю в його діях складу адміністративних правопорушень, передбачених ст. 173, 185 КУпАП.

Постанова може бути оскаржена особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником протягом десяти днів з дня винесення постанови до Рівненського апеляційного суду через Рівненський міський суд.

Суддя Рівненського міського суду Д.В. Яковлєв