Деражнянський районний суд Хмельницької області
_____________________________________________________________________________
11 січня 2020 року Справа № 673/2186/19 Провадження № 3/673/34/20
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

Суддя Деражнянського районного суду Хмельницької області Ягодіна Т.В., розглянувши матеріали, які надійшли від Деражнянського ВП Летичівського ВП ГУНП в Хмельницькій області, про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, зареєстрованого в АДРЕСА_1 , проживаючого по АДРЕСА_2 , не працюючого,

за ч.1 ст. 173-2 Кодексу України про адміністративні правопорушення,

встановив:

04.12.2019 року біля 13 год. 00 хв. ОСОБА_1 , перебуваючи в будинку за місцем свого проживання по АДРЕСА_2 , умисно вчинив домашнє насильство психологічного характеру відносно його співмешканки ОСОБА_2 , ображаючи її нецензурною лайкою, внаслідок чого могла бути завдана шкода психічному здоров`ю потерпілої.

На розгляд справи ОСОБА_1 не з`явився, хоча про дату, час і місце розгляду справи був повідомлений належним чином, що підтверджується письмовим повідомленням про вручення йому рекомендованого поштового відправлення. Клопотання про відкладення розгляду справи він не заявляв.

При цьому, суд враховує положення ч.2 ст. 277 КУпАП, згідно з якими справи про адміністративні правопорушення, передбачені ст.173-2, розглядаються протягом доби.

Крім того, судом у відповідності до ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» враховуються положення ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, ратифікованої Законом України №475/97-ВР від 17.07.1997 року, відповідно до якої кожній фізичній або юридичній особі гарантовано право на розгляд судом протягом розумного строку цивільної, кримінальної, адміністративної або господарської справи, а також справи про адміністративне правопорушення, у якій вона є стороною.

Водночас суд зазначає, що праву особи на справедливий і публічний розгляд її справи упродовж розумного строку кореспондується обов`язок добросовісно користуватися наданими законом процесуальними правами, утримуватись від дій, що зумовлюють затягування судового процесу, та вживати надані процесуальним законом заходи для скорочення періоду судового провадження (пункт 35 рішення Європейського суду з прав людини у справі «Юніон Еліментарія Сандерс проти Іспанії» від 07.07.1989 року).

Обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінку сторін, предмет спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням ч.1 ст. 6 даної Конвенції (пункти 66, 69 рішення Європейського суду з прав людини від 08.11.2005 р. у справі «Смірнова проти України»).

Рішеннями Європейського суду визначено, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду справи, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

За таких обставин, приймаючи до уваги те, що ОСОБА_1 не заявлено клопотання про відкладення розгляду справи, за наявності доказів, які підтверджують, що про час слухання справи ОСОБА_1 був повідомлений належним чином, суд вважає за можливе проводити розгляд такої за відсутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності.

Дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку про доведеність винуватості ОСОБА_1 у вчиненні вказаного правопорушення, яка знайшла своє підтвердження сукупністю зібраних та безпосередньо досліджених судом доказів, а саме: протоколом про адміністративне правопорушення серії АПР18 №590914 від 06.12.2019 року, письмовими поясненнями ОСОБА_2 , ОСОБА_1 .

Таким чином, суд доходить до висновку, що вина ОСОБА_1 у вчиненні вказаного правопорушення підтверджується сукупністю зібраних по справі доказів та є доведеною.

Дії ОСОБА_1 слід кваліфікувати за ч. 1 ст. 173-2 КУпАП, як вчинення домашнього насильства, тобто умисне вчинення будь-яких дій психологічного характеру (застосування образи нецензурною лайкою), внаслідок чого могла бути завдана шкода психічному здоров`ю потерпілого.

При обранні стягнення судом враховується характер правопорушення, особа порушника, ступінь його вини, майновий стан, обставини, що пом`якшують та обтяжують відповідальність.

При цьому, суд не визнає обставиною, що обтяжує відповідальність ОСОБА_1 , вчинення ним правопорушення в стані сп`яніння, як це зазначено у протоколі про адміністративне правопорушення, та виключає таку обставину із обвинувачення ОСОБА_1 , оскільки стан сп`яніння не підтверджений жодними належними та допустимими доказами.

Крім того, судом враховується, що ОСОБА_1 раніше до адміністративної відповідальності не притягувався, не працює, в зв`язку з чим є доцільним застосування щодо нього адміністративного стягнення відповідно до санкції ч.1 ст.173-2 КУпАП.

Відповідно до ч.1 ст. 40-1 КУпАП з ОСОБА_1 на користь держави підлягає стягненню судовий збір в розмірі 420,40 грн.

Керуючись ст.ст. 173-2 ч.1, 279, 283, 284 КУпАП, -

постановив:

ОСОБА_1 визнати винним у вчиненні правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 173-2 Кодексу України про адміністративні правопорушення, та накласти на нього адміністративне стягнення у виді штрафу в розмірі десяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що складає 170 грн.

Стягнути з ОСОБА_1 судовий збір в розмірі 420 грн. 40 коп. на користь держави.

Постанова може бути оскаржена протягом 10 днів з дня її проголошення до Хмельницького апеляційного суду.

Суддя Деражнянського районного суду Хмельницької області Т. В. Ягодіна