Провадження №2/389/1134/20
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10 вересня 2020 року місто Знам`янка

Суддя Знам`янського міськрайонного суду Кіровоградської області Берднікова Галина Володимирівна, розглянувши матеріали, які надійшли зі Знам`янського ВП ГУНП в Кіровоградській області про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , серія та номер паспорта НОМЕР_1 , уродженця села Дмитрівка Знам`янського району Кіровоградської області, громадянина України, проживаючого по АДРЕСА_1 , протягом року до адміністративної відповідальності не притягувався,

за вчинення правопорушення, передбаченого ст.173-1 КУпАП, -

ВСТАНОВИВ:

Відповдіно до протоколу серії АПР 18 №382437 від 25 серпня 2020 року,ОСОБА_1 , 13 серпня 2020 року о 10:00 годині, в селі Дмитрівка площа Перемоги, 7, поширював неправдиві чутки, а саме, що він є головою Дмитрівської сільської ради Знам`янського району, а також, що всі робітники Дмитрівської сільської ради ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , здійснюють злочинну діяльність під вигдялом органу державної виконавчої влади. Зазначеними діями ОСОБА_1 вчинив адміністративне правопорушення, передбачене ст.173-1 КУпАП.

У суді ОСОБА_1 вину заперечив та вказав, що являється головою Дмитрівської сільської ради Знам`янського району, що утворений зборами мешканців села. Просив закрити провадження у справі у зв`язку з відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення.

Потерпілі ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 в судовому засіданні вказали, що ОСОБА_1 дійсно за обставин, зазначених у протоколі про адміністративне правопорушення, розповсюджував неправдиві чутки. Викликав співробітників поліції і поширюючи неправдиві чутки, подав заяву про злочин, начебто скоєний працівниками сільської ради, але інформація, яка викладена в його заяві є неправдивою, несе безпідставний зміст.

Згідно зі ст.9 КУпАП, адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Конституцією України визначено, що кожному гарантується право на свободу думки і слова, на вільне вираження своїх поглядів і переконань .

Стаття 173-1 КУпАП передбачає відповідальність за поширювання неправдивих чуток, що можуть викликати паніку серед населення або порушення громадського порядку.

Об`єктивною стороною даного правопорушення, є поширювання неправдивих чуток, що можуть викликати паніку серед населення або порушення громадського порядку. Неправдивими чутками слід вважати будь-яке повідомлення переважно усного характеру про будь-кого та будь-що, що суперечить (не відповідає) дійсності (формальний склад). Об`єктом даного адміністративного проступку є суспільні відносини у сфері охорони громадського порядку. Суб`єктивна сторона правопорушення визначається ставленням до наслідків і характеризується наявністю вини у формі умислу та необережності.

Отже, обов`язковим елементом об`єктивної сторони адміністративного правопорушення, передбаченого статтею 173-1 КУпАП про адміністративні правопорушення, є наслідки у виді гіпотетичної можливості викликати паніку серед населення або порушення громадського порядку.

Тому, саме по собі поширення неправдивих чуток, яке не викликало і не могло викликати паніки чи призвести до порушення громадського порядку, не становитиме порушення, яке зазначене у статті 173-1КУпАП.

Термін «паніка» визначається як психічний стан людей не свідомий, нестримний страх, викликаний дійсною чи уявною небезпекою, що охоплює людину чи багатьох людей, неконтрольоване прагнення уникнути небезпечної ситуації.

Статтею 256 КУпАП визначено, що у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються: дата і місце його складення, посада, прізвище, ім`я, по батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності (у разі її виявлення); місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих, прізвище викривача (за його письмовою згодою), якщо вони є; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості, необхідні для вирішення справи. Якщо правопорушенням заподіяно матеріальну шкоду, про це також зазначається в протоколі.

З положення ч.1 ст. 6 Європейської конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, а також рішень Європейського суду з прав людини у справах «Малофєєва проти Росії» («Malofeyeva v. Russia», рішення від 30 травня 2013 року, заява № 36673/04) та «Карелін проти Росії» («Karelin v. Russia» заява № 926/08, рішення від 20 вересня 2016 року), вбачається, що у випадку, коли викладена в протоколі фабула адміністративного правопорушення не відображає всіх істотних ознак складу правопорушення, суд не має права самостійно редагувати її, а так само не може відшукувати докази на користь обвинувачення, оскільки це становитиме порушення права на захист (особа не може належним чином підготуватися до захисту) та принципу рівності сторін процесу (оскільки особа має захищатися від обвинувачення, яке підтримується не стороною обвинувачення, а фактично судом).

Частиною 2 ст.251 КУпАП передбачено, що обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу.

У протоколі про адміністративне правопорушення не розкрито суті правопорушення, а саме не зазначено у чому полягає неправдивість чуток та які саме наслідки, визначені диспозицією ст.173-1 КУпАП вони спричинили або можуть спричинити (паніку серед населення чи порушення громадського порядку), а також у чому саме ці наслідки полягають. Доказів наведеного не містять і матеріали справи.

Таким чином, суду не надано доказів щодо наявності в діях ОСОБА_1 такого елементу об`єктивної сторони правопорушення, передбаченого ст.173-1 КУпАП, відтак вина останнього у вчиненні вказаного адміністративного правопорушення не доведена та не аргументована.

Стандарт доведення вини «поза розумним сумнівом» означає, що при доведенні винуватості особи не повинно залишатися жодного «розумного сумніву» в цьому, тоді як наявність такого «розумного сумніву» у винуватості особи є підставою для його виправдання. Недоведена вина прирівнюється до доведеної невинуватості.

Згідно з приписами ст.62 Конституції України обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, отриманих незаконним шляхом, а також на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Відповідно до п.1 ч.1 ст.247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за відсутність події і складу адміністративного правопорушення.

За таких обставин, суддя вважає, що провадження у справі підлягає закриттю у зв`язку з відсутністю події і складу вищезазначеного адміністративного правопорушення в діях ОСОБА_1 .

Керуючись ст.ст.1,9,221, п.1 ч.1 ст.247, ст.ст.251,256,283,284 КУпАП, суддя,-

П О С Т А Н О В И В:

Провадження у справі про адміністративне правопорушення, передбачене ст.173-1 КУпАП, стосовно ОСОБА_1 , закрити за відсутністю в його діях події іскладу у даного адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена протягом десяти днів з дня винесення до Кропивницького апеляційного суду.

Суддя Г.В. Берднікова