КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Провадження №33/824/4086/2020 Суддя в суді першої інст. - Бойко О.В.
Категорія: ст. 44-3 КУпАП Суддя в суді апел. інст. - Кепкал Л.І.
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

29 вересня 2020 року суддя судової палати з розгляду кримінальних справ Київського апеляційного суду Кепкал Л.І., вирішуючи питання про поновлення адвокату Баранову М.М., який діє в інтересах ОСОБА_1 строку на апеляційне оскарження постанови судді Голосіївського районного суду м. Києва від 05.08.2020 року про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за ст. 44-3 КУпАП, -

В С Т А Н О В И Л А:

Постановою судді Голосіївського районного суду м. Києва від 05.08.2020 року ОСОБА_1 визнано винуватим у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 44-3 КУпАП, та накладено на нього стягнення у виді штрафу в розмірі 1000 (однієї тисячі) неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 17000 (сімнадцять тисяч) грн 00 к. Стягнуто з ОСОБА_1 судовий збір у розмірі 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 420 (чотириста двадцять) грн 40 к.

Не погоджуючись із постановою Голосіївського районного суду м. Києва від 05.08.2020 року, адвокат Баранов М.М., який діє в інтересах ОСОБА_1 18.09.2020 року направив поштовим відправленням до суду першої інстанції апеляційну скаргу на вказану постанову, в якій міститься клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження постанови.

Клопотання обґрунтовано тим, що ОСОБА_1 належним чином не був повідомлений про дату, час та місце розгляду справи, в довідці, що міститься в матеріалах справи про направлення йому смс-повідомлення зазначений не його номер телефону, а копію оскаржуваної постанови ОСОБА_1 отримав лише 08.09.2020 року. Відтак, посилаючись на ст. 289 КУпАП, захисник вважає, що строк на апеляційне оскарження не пропущений.

Перевіривши матеріали справи про адміністративне правопорушення, вважаю, що клопотання адвоката Баранова М.М. про поновлення строку на апеляційне оскарження задоволенню не підлягає, а апеляційна скарга підлягає поверненню особі, яка її подала, з наступних підстав.

Відповідно до вимог ч. 2 ст. 294 КУпАП постанова судді у справі про адміністративне правопорушення може бути оскаржена протягом десяти днів з дня винесення постанови особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником, а також прокурором у випадках, передбачених частиною п`ятою статті 7 та частиною першою статті 287 цього Кодексу. Апеляційна скарга, подана після закінчення цього строку, повертається апеляційним судом особі, яка її подала, якщо вона не заявляє клопотання про поновлення цього строку, а також якщо у поновленні строку відмовлено.

Строк на апеляційне оскарження постанови судді в справі про адміністративне правопорушення може бути поновлений тільки у тому разі, коли він пропущений з поважних причин. Поважними причинами пропуску строку на апеляційне оскарження є обставини, що об`єктивно перешкоджали особі, яка має право на оскарження постанови, вчасно подати апеляційну скаргу.

Як вбачається з матеріалів справи, постанова Голосіївського районного суду м. Києва щодо ОСОБА_1 за ст. 44-3 КУпАП винесена 05.08.2020 року.

Апеляційна скарга захисником направлена лише 18.09.2020 року, тобто з пропуском встановленого законом 10-денного строку на апеляційне оскарження.

З постанови Голосіївського районного суду м. Києва від 05.08.2020 року вбачається, що ОСОБА_1 дійсно не був присутнім при розгляді справи про адміністративне правопорушення в суді першої інстанції 05.08.2020 року.

Разом з тим, відповідно до сталої практики Європейського суду з прав людини зазначається, що у кожній справі національні суди мають перевіряти, чи підстави для поновлення строків для оскарження виправдовують втручання у принцип res judicata (принцип юридичної визначеності), коли національне законодавство не обмежує дискреційні повноваження судів ні у часі, ні в підставах для поновлення строків (пункт 41 рішення у справі "Пономарьов проти України" (Заява N 3236/03).

Так, з матеріалів справи вбачається, що 22.07.2020 р. до Голосіївського районного суду м. Києва надійшли матеріали у справі про адмінправопорушення щодо ОСОБА_1 за ст. 44-3 КУпАП.

Згідно довідки, яка міститься в матеріалах справи, 23.07.2020 року ОСОБА_1 за на номер телефону « НОМЕР_1 », який зазначено в протоколі про адміністративне правопорушення, як номер телефону ОСОБА_1 , судом першої інстанції було направлено смс-повідомлення з повідомленням про дату та час та місце розгляду справи (а.с. 9).

Відтак, будучи належним чином повідомлений про розгляд справи ОСОБА_1 05.08.2020 року в судове засідання не з`явився, про причину своєї неявки Голосіївський районний суд м. Києва не повідомив, а тому, за наявності даних про належне повідомлення, суд першої інстанції, провів судове засідання у відсутність ОСОБА_1 .

Що стосується доводів захисника про те, що номер телефону, який зазначений у довідці не належить ОСОБА_1 , то вони є безпідставними, оскільки як вбачається з матеріалів справи, в протоколі про адміністративне правопорушення вказаний номер телефону « НОМЕР_1 » зазначений як номер телефону ОСОБА_1 .. Такий протокол підписаний ОСОБА_1 без будь-яких зауважень з приводу невірного зазначення його даних, більш того, цей же номер телефону вказано і в поясненнях ОСОБА_1 (а.с. 3), де стоїть відмітка ОСОБА_1 : «З моїх слів записано вірно, мною прочитано», що додатково свідчить про належність вказаного номеру телефону саме ОСОБА_1 .

Крім того слід зазначити, що в своїх рішеннях Європейський суд наголошує, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Однак, як вбачається з матеріалів справи, ОСОБА_1 , знаючи ще з моменту складання протоколу про адміністративне правопорушення про те, що справа щодо нього буде розглядатися Голосіївським районним судом м. Києва (про що в протоколі проставлено ОСОБА_1 підпис), самостійно не цікавився ходом розгляду справи, тим самим знехтував своїми процесуальними обов`язками.

Що стосується посилання апелянта в клопотанні на те, що саме з часу отримання судового рішення слід обраховувати строк на його оскарження, то вони не ґрунтуються на законі, оскільки положення ст. 289 КУпАП не стосуються апеляційного оскарження постанов судді у справах про адміністративні правопорушення, яке регулюється ст. 294 КУпАП.

Будь-яких інших посилань на поважність причин пропуску строку на апеляційне оскарження клопотання не містить, у зв`язку з чим апеляційний суд не вбачає підстав для поновлення адвокату Баранову М.М., який діє в інтересах ОСОБА_1 строку на апеляційне оскарження.

За таких обставин, апеляційний суд вважає, що апелянт не надав поважних причин пропуску строку на апеляційне оскарження, і підстав для його поновлення, відповідно не находить, в зв`язку з чим в поновленні строку на апеляційне оскарження постанови судді Голосіївського районного суду м. Києва від 05.08.2020 року слід відмовити, а апеляційну скаргу повернути особі, яка її подала.

На підставі викладеного та керуючись ст. 294 КУпАП, -

П О С Т А Н О В И Л А:

Відмовити адвокату Баранову М.М., який діє в інтересах ОСОБА_1 у поновленні строку на апеляційне оскарження постанови Голосіївського районного суду м. Києва від 05.08.2020 року щодо ОСОБА_1 за ст. 44-3 КУпАП

Апеляційну скаргу адвоката Баранова М.М., подану в інтересах ОСОБА_1 на постанову Голосіївського районного суду м. Києва від 05.08.2020 року повернути особі, яка її подала.

Постанова апеляційного суду набирає чинності з моменту її винесення, є остаточною і оскарженню не підлягає.

Суддя

Київського апеляційного суду Кепкал Л.І.