Провадження № 3/643/135/20
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

08.09.2020 року м. Харків

Суддя Московського районного суду м. Харкова Крівцов Д.А., розглянувши адміністративний матеріал, який надійшов від Управління патрульної поліції в Харківській області Департаменту патрульної поліції, про притягнення до адміністративної відповідальності:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, який проживає за адресою: АДРЕСА_1 ,

за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 185 Кодексу України про адміністративні правопорушення, -

ВСТАНОВИВ:

В провадження судді Московського районного суду м. Харкова Крівцова Д.А. надійшов адміністративний матеріал, згідно якого 26.09.2019 о 22:30 год. ОСОБА_1 за адресою АДРЕСА_2 , образливо чіплявся до громадян та виражався нецензурною лайкою, чим порушив громадський порядок та спокій громадян.

Вказані дії кваліфіковані особою, яка склала протокол про адміністративне правопорушення, як адміністративне правопорушення, передбачене ст. 173 КУпАП.

ОСОБА_1 в судовому засіданні свою вину у вчиненні правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, не визнав. Зазначив, що громадський порядок не порушував, нецензурною лайкою не висловлювався. Пояснив, що він хворіє, у нього постійні хронічні болі. Він викликав швидку допомогу у зв`язку із сильними болями, проте працівники швидкої допомоги відмовились оглядати та приймати його, після чого ОСОБА_1 викликав поліцію із-за таких дій медичних працівників. Працівники поліції виштовхнули ОСОБА_1 із автомобіля швидкої допомоги та спричинили йому тілесні ушкодження.

Свідки ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , зазначені в протоколі про адміністративне правопорушення, незважаючи на неодноразові виклики, в судове засідання не з`явились.

Згідно ст. 245 КУпАП, завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

Відповідно до ст. 280 КУпАП, орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Статтею 251 КУпАП передбачено, що доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі або в режимі фотозйомки (відеозапису), які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху та паркування транспортних засобів, актом огляду та тимчасового затримання транспортного засобу, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Положеннями ч. 2 ст. 251 КУпАП передбачено, що обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу.

Статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожному гарантований розгляд його справи незалежним і безстороннім судом.

Європейський суд з прав людини в остаточному рішенні від 06.06.2018 року у справі «Михайлова проти України» зазначав, що в ситуації, коли суд за відсутності прокурора та особи, яка склала протокол про адміністративне правопорушення, вимушений взяти на себе функцію пред`явлення та, що є більш важливим, нести тягар підтримки обвинувачення під час усного розгляду справи, можуть виникнути сумніви в наявності достатніх гарантій, здатних усунути обґрунтовані сумніви щодо негативного впливу такого процесу на безсторонність суду.

Враховуючи наведене, у суду відсутні підстави збирати докази за власною ініціативою.

Оцінюючи надані суду докази в їх сукупності, суд керується основними конституційними засадами судочинства, визначеними ст. 129 Конституції України, до яких відноситься забезпечення доведеності вини, змагальність сторін та свобода в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості, а також ст. 62 Конституції України та загальними принципами права, згідно яких усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь та доказування не може ґрунтуватись на припущеннях.

Також суд враховує висновки Європейського суду з прав людини, викладені зокрема в рішенні від 09.09.2011 року у справі «Лучанінова проти України», від 15.05.2018 року у справі «Надточій проти України», який неодноразово зазначав, що до провадження в справах про адміністративні правопорушення застосовується кримінальний аспект та відповідні гарантії ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, зокрема згідно яких кожен, кого обвинувачено у вчиненні кримінального правопорушення, вважається невинуватим доти, доки його вину не буде доведено в законному порядку.

Верховний Суд в постанові від 27.06.2019 року зазначив, що висновок про наявність чи відсутність в діях особи складу адміністративного правопорушення повинен бути обґрунтований, тобто зроблений на підставі всебічного, повного і об`єктивного дослідження всіх обставин та доказів, які підтверджують факт вчинення адміністративного правопорушення. Притягнення особи до адміністративної відповідальності можливе лише за умови наявності юридичного складу адміністративного правопорушення, в тому числі, встановлення вини особи у його вчиненні, яка підтверджена належними та допустимими доказами.

Як вбачається з письмових пояснень ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , хворий ОСОБА_1 зустрів їх на сходах, зайшов до автомобілю швидкої допомоги, а потім перестав відповідати на запитання. Після цього працівники швидкої викликали поліцію. Працівники поліції просили ОСОБА_1 вийти із швидкої, на що останній почав агресивно себе поводити та кидатись на патрульного, схопив його за шию.

Згідно рапорту інспектора 1 взводу 3 батальйону УПП в Харківській області ОСОБА_4 , отримавши виклик, вони прибули на місце події, де побачили конфлікт між лікарем ОСОБА_5 та ОСОБА_1 з приводу ненадання медичної допомоги. ОСОБА_1 відмовлявся виходити з карети швидкої допомоги, на прохання медиків не реагував. Вів себе агресивно по відношенню до працівників поліції.

Таким чином, досліджені судом письмові пояснення працівника поліції та працівників бригади швидкої медичної допомоги не містять даних відносно того, що ОСОБА_1 образливо чіплявся до громадян та виражався нецензурною лайкою, та, таким чином, не підтверджують дані, викладені в протоколі про адміністративне правопорушення.

Виниклі сумніви щодо вчинення ОСОБА_1 вказаного вище адміністративного правопорушення, а саме образливого чіпляння до громадян та нецензурної лайки, суд, керуючись принципом презумпції невинуватості, тлумачить на користь ОСОБА_1 та приходить до висновку щодо недоведеності події і складу вказаного адміністративного правопорушення.

При цьому, оцінюючи дані вказаних вище пояснень щодо агресивної поведінки ОСОБА_1 відносно працівників поліції, суд враховує, що, як вбачається з матеріалів справи, за даним фактом складений інший протокол про адміністративне правопорушення, а саме протокол за ст. 185 КУпАП. Таким чином, оцінку вказаним вище поясненням в частині агресивної поведінки ОСОБА_1 відносно працівників поліції, має бути надано в межах розгляду справи про адміністративне правопорушення, передбачене ст. 185 КУпАП.

У відповідності до ст. 247 КУпАП, провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.

Враховуючи наведене, суд закриває провадження в справі про адміністративне правопорушення, передбачене ст. 124 КУпАП, у зв`язку з відсутністю події і складу даного адміністративного правопорушення.

На підставі викладеного, керуючись ст. 124, п. 1 ч. 1 ст. 247, 248-249, 279, 283-284 КУпАП,

ПОСТАНОВИВ:

Провадження в справі про адміністративне правопорушення, передбачене ст. 173 КУпАП, відносно ОСОБА_1 - закрити.

Постанова може бути оскаржена в апеляційному порядку протягом десяти днів з дня винесення постанови шляхом подання апеляційної скарги до Харківського апеляційного суду через Московський районний суд м. Харкова особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником, а також прокурором у випадках, передбачених частиною п`ятою статті 7 та частиною першою статті 287 Кодексу України про адміністративні правопорушення. Апеляційна скарга, подана після закінчення цього строку, повертається апеляційним судом особі, яка її подала, якщо вона не заявляє клопотання про поновлення цього строку, а також якщо у поновленні строку відмовлено.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, за винятком постанов про застосування стягнення, передбаченого статтею 32 або 32-1 Кодексу України про адміністративні правопорушення.

Суддя Д.А. Крівцов