Справа № 206/2823/20
Провадження № 3/206/1343/20
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

15 вересня 2020 року Самарський районний суд м. Дніпропетровська у складі:

головуючого судді Поштаренко О.В.

за участю:

секретаря судового засідання: Лозобко М.О.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Дніпро справу про адміністративне правопорушення у відношенні ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, тимчасово не працюючого, яка зареєстрована та проживає за адресою: АДРЕСА_1 , за ст. 173 КУпАП, -

за участю особи, відносно якої складено протокол: ОСОБА_1

адвоката-захисника Маркело Л.В.

ВСТАНОВИВ:

Відповідно до протоколу про адміністративне правопорушення серії ГП №289826 від 16.06.2020 вбачається, що 16.06.2020 о 23 год. 30 хв. гр. ОСОБА_1 знаходячись за адресою: вул. Космонавтів, біля буд. 11, м. Дніпро а саме біля дитячого майданчика в громадському місці з ознаками алкогольного сп`яніння, голосно висловлювалась нецензурною лайкою, чим порушила громадський порядок та спокій громадян. Своїми діями ОСОБА_1 вчинила адміністративне правопорушення, за яке передбачена відповідальність за ст.173 КУпАП. В судовому засіданні особа стосовно якої складено протокол про адміністративне правопорушення ОСОБА_1 суду показала, що 16.06.2020 точного часу не пам`ятає у вечірній час доби, вона сиділа на лавці біля під`їзду своєї знайомої ОСОБА_2 , до якої в той же день зайшла в гості після роботи. В цей час вона побачила, як декілька чоловіків в масках, спускаються по сходах у вказаному під`їзді з пакетами в руках. Вона подумала, що вказані чоловіки є грабіжниками та скоїли злочин, оскільки на четвертому поверсі, як їй було відомо нещодавно помер чоловік у зв`язку з чим вона зателефонувала до поліції та викликала наряд поліції. Через деякий час приїхав екіпаж поліції, вона почала їм пояснювати що трапилось і чому вона їх викликала, на що співробітники поліції їй зазначили, що її виклик є завідомо неправдивим і на неї буде складено протокол. Після чого, вона почала пояснювати співробітникам поліції, що її виклик не був неправдивим, на що останні почали на неї кричати та почали штовхати та затримали її. Співробітники поліції заштовхали її у патрульний автомобіль та відвезли до райвідділку, при цьому порвали їй босоніжки та розбили її мобільний телефон, щоб вона не знімала їх дії на камеру. Інспектор патрульної поліції на прізвище ОСОБА_3 її побив в райвіллку, а його напарник на прізвище ОСОБА_4 просто стояв і дивився. Разом з тим, зазначила, що вона неодноразово питала у співробітників поліції, на якій підставі її було затримано та чому її везуть до райвідділку, на що останні зазначили, що там розберемося. Вона знову почала казати, щоб її відвезли назад, на що ОСОБА_3 їй зірвав босоніжки. Разом з тим зазначила, що нецензурною лайкою вона не висловлювалась, і вказані події відбувалися не на дитячому майданчику як зазначено в протоколі. Від підпису в протоколі про затримання та протоколу про адміністративне правопорушення вона відмовилась, тому що вказані протоколи складені безпідставно, оскільки будь-яких дій які зазначені в протоколі вона не вчиняла. Окрім того зазначила, що Самарського ВП лікар швидкої допомоги не приїздив та її не оглядав. Після складеного відносно неї протоколу, вона викликала таксі та поїхала додому. На дії співробітників поліції не скаржилась.

Допитаний в судовому засіданні свідок ОСОБА_5 суду показав, що він працює інспектором взводу 2 роти 3 батальйону 3 УПП в Дніпропетровській області, підтверджує обставини викладені в протоколі про адміністративне правопорушення, складеного відносно ОСОБА_1 .

Захисник-адвокат Маркело Л.В. в судовому засіданні просив закрити провадження по адміністративній справі про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ст. 173 КУпАП, у зв`язку з відсутністю складу адміністративного правопорушення, в обґрунтування свого клопотання пояснив, що співробітниками патрульної поліції незаконно було складено протокол про адміністративне правопорушення відносно останньої, про що надав суду відповідне клопотання про закриття провадження по справі в порядку ч.1 ст. 247 КУпАП.

Су заслухавши пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , захисника-адвоката Маркело Л.В., дослідивши письмові докази у справі, вважає, що в її діях відсутній склад адміністративного правопорушення, передбаченогост.173 КУпАПз таких підстав.

Згідно зіст.7 КУпАП, ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності. Застосування уповноваженими на те органами і посадовими особами заходів адміністративного впливу провадиться в межах їх компетенції, у точній відповідності з законом.

Стаття 9 ч.1 КУпАП зазначає, що адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Відповідно до ст.245 КУпАП завданням провадження у справах про адміністративне правопорушення є своєчасне, повне, всебічне з`ясування обставин по справі.

Згідно з вимогами ст.251 КУпАП, доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Відповідно дост.280 КУпАП, орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до ст.256 КУпАПу протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються: дата і місце його складення, посада, прізвище, ім`я, по батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності (у разі її виявлення), місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвище, адреси свідків і потерпілих, якщо вони є; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості необхідні для вирішення справи. Протокол підписується особою, яка його склала, і особою, яка притягається до адміністративної відповідальності.

Для визначення поняття громадський порядок суд виходить із загальноприйнятого тлумачення цього поняття та встановленої судової практики про те, що громадський порядок - це стан суспільних відносин, що виник, сформувався, змінюється та існує під впливом дії правових норм (значною мірою), моральних засад, звичаїв, етичних правил, традицій, інших позаюридичних чинників і знаходить свій вияв (відображається) у безпечності громадського спокою, охороні здоров`я, честі та гідності людини, її прав та свобод, зокрема, права на відпочинок, усталених правил співжиття, комунікації (спілкування), у поведінці в побуті, у повазі і ставленні членів спільноти один до одного, у нормальному функціонуванні органів державної влади, місцевого самоврядування, різних установ, організацій, громадських об`єднань, інших інституцій, які займаються корисною суспільною діяльністю.

Посягання на ці відносини здійснюються в активній формі, в основному з ініціативи правопорушника або через використання незначного (нікчемного) приводу, як правило, відбуваються в публічних (громадських, людних) місцях, супроводжуються ненормативною (брутальною, нецензурною) лексикою та/або фізичним насильством, зокрема із використанням травмуючих властивостей таких предметів, як вогнепальна зброя, і призводять до заподіяння моральної та матеріальної шкоди.

Об`єктом цього правопорушення є суспільні відносини у сфері громадського порядку. Громадський порядок це обумовлена потребами суспільства система врегульованих правовими та іншими соціальними нормами система відносин, що складаються у громадських місцях в процесі спілкування людей, і яка має на меті забезпечення спокійної обстановки суспільного життя, нормальних умов для праці і відпочинку людей, для діяльності державних органів, а також підприємств, установ та організацій.

Об`єктивна сторона правопорушення, передбаченого даною статтею, полягає у нецензурній лайці в громадських місцях, образливому ставленні до громадян та інших діях, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Обов`язковою ознакою об`єктивної сторони цього правопорушення є наслідки у вигляді порушення громадського спокою і спокою громадян.

Разом з тим, обов`язковою ознакою об`єктивної сторони цього правопорушення є місце його скоєння, а саме громадське місце.

Відповідно до Статті 1 Закону України «Про заходи щодо попередження та зменшення вживання тютюнових виробів і їх шкідливого впливу на здоров`я населення» громадське місце - частина (частини) будь-якої будівлі, споруди, яка доступна або відкрита для населення вільно, чи за запрошенням, або за плату, постійно, періодично або час від часу, в тому числі під`їзди, а також підземні переходи, стадіони.

Як вбачається з протоколу про адміністративне правопорушення серії ГП №289826 від 16.06.2020 вказано, що 16.06.2020 о 23 год. 30 хв. гр. ОСОБА_1 знаходячись за адресою: вул. Космонавтів, біля буд. 11, м. Дніпро а саме біля дитячого майданчика в громадському місці з ознаками алкогольного сп`яніння, голосно висловлювалась нецензурною лайкою, чим порушила громадський порядок та спокій громадян, тобто як вбачається з вказаного протоколі у гр. ОСОБА_1 був наявний хуліганський мотив, однак дані обставини не встановлені в судовому засіданні, оскільки в матеріалах справи відсутні пояснення свідків, які безпосередньо були присутніми під час вчинення останньою дій вказаних у протоколі та можуть стверджувати вчинення нею вказаного адміністративного правопорушення, та в подальшому спростували або підтвердили обставини на які посилається ОСОБА_1 .

Крім того, з дослідженого в судовому засіданні відеозапису, зафіксованого на нагрудну камеру поліцейського вбачається що гр. ОСОБА_1 не виловлювалась нецензурною лайкою, як зазначено в протоколі, що є обов`язковою ознакою об`єктивної сторони правопорушення.

Окрім того, як вбачається з протоколу про адміністративне правопорушення ОСОБА_1 знаходилася з ознаками алкогольного сп`яніння, але вказана обставина не підтверджена жодним доказом та є припущенням співробітників поліції, оскільки не знайшла свого підтвердження під час судового розгляду.

Також в матеріалах справи наявний протокол про адміністративне затримання ОСОБА_1 , який складено без присутності останньої, про що свідчать відсутність підписів особи в протоколі. Вимога про необхідність наявності підпису ОСОБА_1 в протоколі затримання викладена в п. 8 Розділу ІІІ Інструкції, де зазначено, що протокол про адміністративне затримання підписується посадовою особою, яка його склала, і затриманим. У разі відмови затриманого підписати протокол про адміністративне затримання у ньому робиться про це відповідний запис.

Крім того, на уточнююче питання ОСОБА_1 повідомила, що ніякого лікаря швидкої допомоги в райвідділку не було, її ніхто не оглядав і це незважаючи на те, що про огляд зазначено в протоколі затримання.

Відповідно до п. 12. Розділу ІІІ Інструкції з оформлення матеріалів про адміністративні правопорушення в органах поліції (затв. Наказом МВС України від 06.11.2015 року № 1376) У разі якщо затриманий потребує медичної допомоги, посадова особа поліції викликає швидку медичну допомогу. У протоколі про адміністративне правопорушення зазначається час надання медичної допомоги, номер бригади швидкої допомоги, прізвище та ініціали лікаря, до якого закладу охорони здоров`я направлено затриманого. Але, незважаючи на цю вимогу, в протоколі про адміністративне правопорушення ці відомості ніяким чином відображено не було.

Окрім того, протокол про адміністративне правопорушення серії ГП №289826 від 16.06.2020, відносно ОСОБА_1 за ст. 173 КУпАП було складено не за місцем вчинення адміністративного правопорушення, а в приміщенні Самарського ВП ДВП ГУНП в Дніпропетровській області, куди останню було доставлено з застосуванням фізичної сили.

Натомість, частиною першою ст. 259 КУпАП визначено, що з метою складення протоколу про адміністративне правопорушення в разі неможливості скласти його на місці вчинення правопорушення, якщо складення протоколу є обов`язковим, порушника може бути доставлено в поліцію. Ця ж вимога викладена і в п. 1 Розділу ІІІ Інструкції з оформлення матеріалів про адміністративні правопорушення в органах поліції (Наказ МВС України №1376 від 6.11.2015 року далі Інструкція) де вказано, що з метою складення протоколу про адміністративне правопорушення в разі неможливості скласти його на місці вчинення правопорушення, якщо його складання є обов`язковим, порушника може бути доставлено до органу поліції.

Однак, обставин, які передували необхідності доставляння ОСОБА_1 до органу поліції в судовому засіданні встановлено не було, оскільки при ній було водійське посвідчення, про що вказано в протоколі від 16.06.2020 року, а саме в графі особу встановлено.

Окрім того, зазначена обставина, щодо відсутності необхідності доставляти особу підтверджується наявною в матеріалах справи копією постанови АПО18 №752231 від 16.06.2020 року за ст. 183 КУпАП. Вказана постанова складалася відносно ОСОБА_1 біля будинку АДРЕСА_2 та підтверджується дослідженим в судовому засіданні відеозаписом з нагрудної камери співробітника поліції (ДМ4707).

Покази свідка ОСОБА_5 надані в судовому засіданні, суд не приймає до уваги оскільки вони не спростовуть та не підтверджують склад адмінстративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, який було інкриміновано ОСОБА_1 .

Частиною першою ст. 9 КУпАП розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Будь-яких доказів вини ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП матеріали справи не містять.

Враховуючи викладене суд не вбачає в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченогост.173 КУпАП.

У вирішенні питання про справедливий судовий розгляд ЄСПЛ, застосовує концепцію «плодів отруєного дерева», тобто оцінку допустимості всього ланцюжка доказів, що базуються один за іншим, а не кожного окремого доказу автономно. Отже відповідно, до цього принципу, будь які рішення, що прийняті на основі недопустимих доказів є також такими, що не відповідають вимогам Закону.

Крім того, згідно з практикою Європейського суду з прав людини суд вправі обґрунтовувати свої висновки про винуватість лише доказами, що випливають із співіснування достатньо переконливих, чітких і узгоджених між собою висновків чи схожих неспростовних презумпцій факту (рішення у справі «Коробов проти України» № 39598/03 від 21.07.2011 року), тобто таких, що не залишать місце сумнівам, оскільки наявність останніх не узгоджується із стандартом доказування «поза розумним сумнівом» (рішення у справі «Ірландія проти Сполученого Королівства» від 18 січня 1978 року).

Частиною 3 статті 62 Конституції України передбачено, що обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, одержаних незаконним шляхом та на припущеннях, а усі сумніви щодо доведеності вини тлумачаться на користь обвинуваченої особи.

Згідност.129 Конституції України, однією з основних засад судочинства, є забезпечення доведеності вини.

Рішенням Конституційного Суду України від 26 травня 2015 року № 5-рп/2015щодо офіційного тлумачення положення частини першої статті 276 Кодексу України про адміністративні правопорушення визначено, що у наведених положеннях Кодексу визначено систему правових механізмів щодо забезпечення дотримання прав особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, на стадії розгляду уповноваженим органом (посадовою особою) справи про адміністративне правопорушення, зокрема, з метою запобігти безпідставному притягненню такої особи до відповідальності.

Враховуючи, що законодавство України про адміністративні правопорушення має каральну направленість (більш кримінальна), а тому з урахуванням принципів і загальних засад КУпАП, практики Європейського Суду по правах людини, передбачається принцип презумпції невинності особи, поки її винуватість не буде доведена у встановленому законом порядку.

Усі сумніви щодо доведеності вини суд трактує на користь особи, що притягується до адміністративної відповідальності.

Аналізуючи докази по справі, суд дійшов висновку, що провадження по справі відносно ОСОБА_1 у вчиненні правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП підлягає закриттю на підставі п.1 ст.247 КУпАП, у зв`язку з відсутністю події та складу адміністративного правопорушення.

На підставі п.1ст.247 КУпАП, керуючись ст.ст.173,221,283,284,285,287-289 КУпАП, суд,-

ПОСТАНОВИВ:

Справу про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за ст.173 КУпАП - закрити на підставі п.1 ст.247 КУпАП, у зв`язку з відсутністю події та складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена в 10-денний строк з дня її винесення до Дніпровського апеляційного суду через Самарський районний суд м. Дніпропетровська.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Суддя О.В.Поштаренко