Справа № 305/906/20
Номер провадження 3/305/332/20
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16.07.2020. Рахівський районний суд Закарпатської області у складі:

судді Марусяк М.О.

секретаря судового засідання Біроваш О.О.

за участю прокурора Чічака І.Я.

особи яка притягається до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Рахів матеріали, які надійшли від Департаменту внутрішньої безпеки Закарпатського управління Національної поліції України про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_1 ,

ІНФОРМАЦІЯ_1 , мешканця

АДРЕСА_1 , громадянина

України, з середньою освітою, одруженого,

на утриманні 2 неповнолітніх дітей,

непрацюючого,-

за вчинення правопорушення передбаченого ч.1 ст.172-6 Кодексу України про адміністративні правопорушення, -

ВСТАНОВИВ:

30.06.2020, до Рахівського районного суду Закарпатської області надійшли матеріали про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за вчинення адміністративного правопорушенння, передбаченого ч.1 ст.172-6 КУпАП.

З протоколу про адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією №34 від 19.06.2020, вбачається що ОСОБА_1 , який біймав посаду поліцейського СРПП №4 Рахівського ВП Тячівського ВП ГУНП в Закарпатській області по 26 лютого 2018 року, будучи суб`єктом відповідальності за правопорушення, пов`язані з корупцією, як суб`єкт декларування, згідно підпункту з) пункту 1 частини 1 статті 3 Закону України «Про запобігання корупції», в порушення вимог ч.2 ст.45 вказаного Закону, несвоєчасно, без поважних причин, тобто після встановленого терміну декларування (до 01.04.2019), а саме 10.06.2019, опублікував на офіційному веб-сайті Національного агентства з питань запобігання корупції декларацію, як суб`єкт декларування, який припинив діяльність, пв`язану з виконанням функцій держави або місцевого самоврядування (за минулий 2018 рік), чим вчинив адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією, передбачене частиною ч.1 ст.172-6 КУпАП. Перевіркою встановлено, що відповідно до наказу ГУНП в Закарпатській області від 26.02.2018 №42 о/с, ОСОБА_1 , відповідно до ч.1 ст.77 ЗУ "Про Національну поліцію", звільнено зі служби в поліції за п.6 (дисциплінарне стягнення) з 26.02.2018. Таким чином, ОСОБА_1 , будучи суб`єктом декларування, був зобов`язаний подати до 00 хв. 00 год. 01.04.2019, декларацію (за минулий рік), як суб`єкт декларування, який припинив діяльність, пов`язану з виконанням функцій держави або місцевого самоврядування. Відповідно до інформації з офіційного веб-сайту НАЗК, ОСОБА_1 опублікував в Єдиному державному реєстрі декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування декларацію після звільнення за минулий рік тільки 10 червня 2019 року. Місце вчинення правопорушення в даному випадку є не визначеним, оскільки ОСОБА_1 мав можливість подати електронну декларацію через мережу «Інтернет» в будь-якому місці. Датою вчинення правопорушення, пов`язаного з корупцією є гранична дата до закінчення якої необхідно було подати вказану декларацію, тобто 00 хв. 00 год. 01.04.2019. На підставі вище викладеного в діях ОСОБА_1 наявні ознаки адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.172-6 КУпАП.

В судовому засіданні ОСОБА_1 вину свою у вчиненні корупційного діяння визнав. Пояснив, що ним не було вчасно подано декларацію після звільнення, у зв`язку з перебуванням за кордоном та сімейними обставинами. Просив взяти до уваги, що він на початку червня 2019 року отримав від Національного агенства з питань запобігання корупції повідомлення про необхідність подання декларації. Після цього, 10.06.2019 він подав декларацію. Вважає, що Національному агенству з питань запобігання корупції було відомо про факт неподання ним декларації, ще 30.05.2019. Просив закрити провадження по справі, у зв`язку із закінченням строку накладення адміністративного стягнення, передбаченого ст.38 КУпАП.

Прокурор, ОСОБА_2 , в судовому засіданні зазначив, що у діях громадянина ОСОБА_1 наявний склад адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.172-6 КУпАП, винуватим за ч.1 ст.172-6 КУпАП та піддати адміністративному стягненню, у виді штрафу, в розмірі 50 (п`ятдесяти) неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 850 гривень.

Заслухавши пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, прокурора, дослідивши письмові докази, суд приходить до наступного висновку.

У відповідності до вимог ст.280 КУпАП, орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Згідно ст.251 КУпАП, доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Відповідно до ч.1 ст.172-6 Кодексу України про адміністративні правопорушення, адміністративна відповідальність настає за несвоєчасне подання без поважних причин декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування. Диспозиція цієї норми за своїм змістом є бланкетною адміністративно-правовою нормою, тобто нормою, яка лише називає або описує правопорушення, а для повного визначення його ознак відсилає до інших норм.

Так, примітка до статті 172-6 Кодексу України про адміністративні правопорушення, містить вказівку на те, що суб`єктом правопорушень у цій статті є особи, які відповідно до частин першої та другої статті 45 Закону України «Про запобігання корупції» зобов`язані подавати декларацію особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування.

Саме стаття 45 Закону України «Про запобігання корупції» визначає суб`єктів подання декларацій та строк їх подання.

Відповідно до підпункту "з" пункту 1 частини 1 статті 3 Закону України «Про запобігання корупції» (№ 1700-VII), суб`єктами, на яких поширюється дія цього Закону, є поліцейські.

Наказом №15 о/с від 07.11.2015 ГУНП в Закарпатській області, ОСОБА_1 призначено на посаду поліцейського Рахівського ВП Тячівського ВП ГУНП в Закарпатській області та присвоєно йому спеціальне звання капрал поліції.

Наказом №217 о/с від 09.12.2016 ГУНП в Закарпатській області, ОСОБА_1 призначено поліцейським сектору реагування патрульної поліції №4 Рахівського ВП Тячівського ВП ГУНП в Закарпатській області.

Таким чином, старший сержант поліції ОСОБА_1 , відповідно до п.п. «з» п.1 ч.1 ст.3 Закон України «Про запобігання корупції» є суб`єктом відповідальності за вчинення правопорушень, пов`язаних з корупцією.

Наказом №42 о/с від 26.02.2018 ГУНП в Закарпатській області, ОСОБА_1 , відповідно до ч.1 ст.77 ЗУ "Про Національну поліцію", звільнено зі служби в поліції за п.6 (дисциплінарне стягнення) з 26.02.2018.

Абзацом 2 частиною 2 статті 45 Закону України «Про запобігання корупції» передбачено, що особи, які припинили діяльність, пов`язану з виконанням функцій держави або місцевого самоврядування, або іншу діяльність, зазначену упідпунктах "а" і "в" пункту 2 частини першої статті 3, зобов`язані наступного року після припинення діяльності подавати в установленому частиною першою цієї статті порядку декларацію особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, за минулий рік.

Про обов`язок подати таку декларацію ОСОБА_1 знав, оскільки, його про це попереджали на службі під час звільнення.

Таким чином, ОСОБА_1 , як особа, яка 26.02.2018 припинила свою діяльність, зазначену упідпунктах "а" і "в" пункту 2 частини першої статті 3, зобов`язаний був подати декларацію особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, за період, не охоплений раніше поданими деклараціями, в строк з 01.01.2019 року по 01.04.2019 року, проте, згідно сайту Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, ОСОБА_1 подав вказану декларацію лише 10.06.2019.

Факт скоєння ОСОБА_1 адміністративного правопорушення, відповідальність за яке передбачена ч.1 ст.172-6 КУпАП підтверджується зібраними по справі доказами: протоколом №34 про адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією від 19.06.2020, письмовими поясненнями ОСОБА_1 ; рапортом від 19.06.2020; витягами з наказів від 07.11.2015 №15 о/с, від 09.12.2016 №217 о/с, від 26.02.2018 №42 о/с; копією додатку 3 до доручення ГУНП в З/о від 15.02.2018 №29/Ст; даними щодо послідовності дій користувача Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, які вчинив ОСОБА_1 за період з 01.01.2019 по 10.06.2019; скріншотом з веб-сайту НАЗК щодо дати опублікування декларації ОСОБА_1 .

Таким чином, в діях ОСОБА_1 містяться ознаки адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.172-6 КУпАП, згідно якої передбачена адміністративна відповідальність за несвоєчасне подання без поважних причин декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування.

Разом з тим, у відповідності до вимог ст.245 КУпАП, завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її відповідно до закону.

У протоколі про адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією №34 від 19 червня 2020 року складеному відносно ОСОБА_1 зазначено, що датою вчинення адміністративного правопорушення є 01.04.2019, оскільки це гранична дата до закінчення якої необхідно було подати вказану декларацію.

Разом з тим, у протоколі про адміністративне правопорушення, не зазначено дату виявлення правопорушення.

Оскільки матеріалів справи неможливо встановити дату виявлення правопорушення, постановою суду від 06.07.2020, витребувано від Закарпатського управління Департаменту внутрішньої безпеки Національної поліції України (88008, м. Ужгород, вул. Ф. Ракоці, 15) відомості, (джерела), що містять інформацію про дату виявлення адміністративного правопорушення передбаченого ч.1 ст.172-6 КУпАП відносно громадянина ОСОБА_1 .

Станом на день розгляду справи постанову про витребування доказів від 06.07.2020 посадовими особами Закарпатського управління Департаменту внутрішньої безпеки Національної поліції України не виконано.

Відповідно до ч.4 ст.38 КУпАП адміністративне стягнення за вчинення правопорушення, пов`язаного з корупцією, а також правопорушень, передбачених статтями 212-15, 212-21 цього Кодексу, може бути накладено протягом шести місяців з дня його виявлення, але не пізніше двох років з дня його вчинення.

З даної норми вбачається, що строк накладення стягнення за вчинення правопорушення, пов`язаного з корупцією має відраховуватися з дня його виявлення.

Разом з цим, діючим законодавством чітко не визначено, що слід розуміти під виявленням правопорушення.

Згідно з вимогами ст.17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» від 23 лютого 2006 року, суди застосовують рішення Європейського суду з прав людини як джерело права.

Рішенням Європейського суду з прав людини від 14 жовтня 2010 року у справі «Щокін проти України» визначено концепцію якості закону, з вимогою, щоб він був доступним для зацікавлених осіб, чітким та передбачуваним у своєму застосуванні. Відсутність в національному законодавстві необхідної чіткості та точності, які передбачали можливість різного тлумачення такого питання, порушує вимогу «якості закону». В разі, коли національне законодавство припустило неоднозначне або множинне тлумачення прав та обов`язків осіб, національні органи зобов`язані застосовувати найбільш сприятливий для осіб підхід, вирішення колізій у законодавстві завжди тлумачиться на користь особи.

Згідно повідомлення НАЗК про факт неподання чи несвоєчасного подання декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування Департаменту перевірки декларацій та моніторингу способу життя Національного агентства з питань запобігання корупції було відомо про факт несвоєчасного подання громадянином ОСОБА_1 декларації особи, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, про що свідчить відбиток штампу вхідної кореспонденції за №44-01/44792/19 від 28.05.2019.

Таким чином, інформацією про правопорушення, яке інкримінується ОСОБА_1 , орган, уповноважений на складення протоколу про адміністративне правопорушення за ч.1 ст.172-6 КУпАП володів вже 28.05.2019 року.

Крім того, сайт Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування є відкритим та містить інформацію щодо часу подання особами, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування відповідних декларацій.

Відповідно до ч.2 ст.254 КУпАП, протокол про адміністративне правопорушення, у разі його оформлення, складається не пізніше двадцяти чотирьох годин з моменту виявлення особи, яка вчинила правопорушення, у двох примірниках, один із яких під розписку вручається особі, яка притягається до адміністративної відповідальності.

Однак, оперуповноваженим ВОР Закарпатського управління ДВБ НПУ Чепис В.С. протокол про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 було складено з порушенням строку, встановленого в ч.2 ст.254 КУпАП, а саме після спливу більше 1 року з дня виявлення особи, яка вчинила правопорушення.

Зволікання з проведенням ефективної адміністративної перевірки та зі складенням протоколу про вчинення адміністративного правопорушення не може бути підставою для штучного подовження строків, визначених уст.38 КУпАП.

Такий висновок узгоджується і з правовою позицією, викладеною у п.16 Постанови Пленуму Верховного Суду України №13 від 25 травня 1998 року «Про практику розгляду судами справ про корупційні діяння та інші правопорушення, пов`язані з корупцією».

Матеріали про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 надійшли до суду для розгляду тільки 30.06.2020 року, тобто на час надходження справи до суду, строк притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності, встановлений в ч.3 ст.38 КУпАП, сплинув.

Питання закриття провадження у справі про адміністративне правопорушення врегульовано статтею 247 КУпАП. Приписи цієї статті встановлюють обставини, що виключають провадження у справі про адміністративне правопорушення. Зокрема, відповідно до пункту 7 частини першої цієї статті до підстав, за наявності яких провадження у справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю, віднесено закінчення на момент розгляду справи про адміністративне правопорушення строків, передбаченихстаттею 38 цього Кодексу.

Враховуючи вищевикладене, суд приходить до висновків, що провадження у вказаній справі підлягає закриттю, в зв`язку з закінченням на момент розгляду справи про адміністративне правопорушення строків, передбаченихстаттею 38 цього Кодексу.

Відповідно до положень ст. 40-1 КУпАП судовий збір стягується в разі накладення на особу адміністративного стягнення. Оскільки на ОСОБА_1 адміністративне стягнення не накладено, підстави для стягнення судового збору відсутні. З урахуванням наведеного, судовий збір віднести за рахунок держави.

Керуючись ст.ст. 38, 40-1, 247, 283, 284 Кодексу України про адміністративні правопорушення, суд,-

ПОСТАНОВИВ:

Провадження у справі про адміністративне правопорушення, передбачене ч.1 ст.172-6 Кодексу України про адміністративні правопорушення у відношенні ОСОБА_1 - закрити на підставі п.7 ч.1 ст.247 КУпАП, у зв`язку із закінченням строку накладення адміністративного стягнення, передбаченого ст.38 КУпАП.

Судовий збір в сумі 420,40 гривень віднести за рахунок держави.

На постанову може бути подана апеляційна скарга безпосередньо в судову палату з кримінальних справ Закарпатського апеляційного суду або через Рахівський районний суд Закарпатської області протягом 10 діб з моменту її проголошення.

Повний текст постанови проголошено 17 липня 2020 року о 16 годині 00 хвилин.

Суддя: М.О. Марусяк