Справа № 214/4692/20
3/214/2268/20
П О С Т А Н О В А

Іменем України

17 липня 2020 року м. Кривий Ріг

Суддя Саксаганського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області Євтушенко О.І., розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду матеріали, які надійшли від Саксаганського ВП Криворізького ВП ГУ НП в Дніпропетровській області про притягнення до адміністративної відповідальності:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 (РНОКПП НОМЕР_1 ), що народилася в м. Орджонікідзе Дніпропетровської області, заміжньої, працюючої директором ТОВ «ІСУ», зареєстрованої та проживаючої за адресою: АДРЕСА_1 ,

за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч.3 ст.184 КУпАП,-

ВСТАНОВИВ:

03 липня 2020 року на адресу суду надійшов протокол про адміністративне правопорушення серії АПР18 №668458 від 19 червня 2020 року у відношенні ОСОБА_2 про притягнення до адміністративної відповідальності за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч.3 ст.184 КУпАП.

Зі змісту протоколу слідує, що ОСОБА_2 не виконує свої батьківські обов`язки по вихованню свого неповнолітнього сина ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , якого 18 червня 2020 року о 15-00 год. було доставлено до 8-ї міської дитячої лікарні з діагнозом: алкогольне отруєння, інтоксикація.

ОСОБА_2 правом на участь в судовому засіданні не скористалась, подавши заяву про розгляд справи без її участі, в якій зазначила, що винною себе не визнає. Те, що сталося з її сином, вважає випадковістю. Щодо подій провела з сином виховну бесіду. Від виконання батьківських обов`язків вона не ухилялася, а тому складання у відношенні неї протоколу вважає безпідставним.

З огляду на викладене , суд приходить до висновку про можливість розгляду справи за відсутності ОСОБА_2 ,оскільки положення ч.2 ст.268 КУпАП не містять імперативного припису щодо обов`язкової її участі в судовому засіданні під час розгляду даної категорії справ.

Суд, дослідивши письмові матеріали справи про адміністративне правопорушення, враховуючи позицію особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, приходить до наступного висновку.

Згідно зі ст.9 КУпАП, адміністративним правопорушенням визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Відповідно до ст.251 КУпАП, наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи встановлюється доказами у справі, якими є: протокол про адміністративне правопорушення, пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, речові докази та інші документи.

У розумінні ст.280 КУпАП, під час розгляду справи про адміністративне правопорушення орган (посадова особа) зобов`язаний з`ясувати, зокрема, чи підлягає особа адміністративній відповідальності за інкриміноване їй адміністративне правопорушення, тобто перевірити правильність кваліфікації дій.

Склад правопорушення це сукупність передбачених законом об`єктивних і суб`єктивних ознак протиправного соціально шкідливого діяння, за вчинення якого винна особа несе юридичну відповідальність. Склад правопорушення містить чотири необхідні елементи: об`єкт, об`єктивну сторону, суб`єкта і суб`єктивну сторону правопорушення.

Диспозицією ч.3 ст.184 КУпАП передбачено адміністративну відповідальність батьків або осіб, що їх замінюють, за вчинення неповнолітніми віком від чотирнадцяти до шістнадцяти років правопорушення, відповідальність за яке передбачено цим Кодексом, крім порушень, передбачених частинами третьою або четвертою ст.173-4 КУпАП.

Відповідно до ст.12 КУпАП, адміністративній відповідальності підлягають особи, які досягли на момент вчинення адміністративного правопорушення шістнадцятирічного віку. За правопорушення неповнолітніх, які не досягли 16-річного віку, відповідальність несуть їх батьки або особи, які їх замінюють.

Таким чином, умовами настання адміністративної відповідальності за невиконання батьками або особами, які їх замінюють, обов`язків щодо забезпечення необхідних умов життя, навчання та виховання неповнолітніх дітей згідно з ч.3 ст.184 КУпАП, є вчинення їх дітьми віком до 16 років правопорушення, передбаченого КУпАП, тобто обов`язковим під час здійснення кваліфікації правопорушення є посилання на відповідну статтю КУпАП, за якою можлива кваліфікація дій неповнолітнього.

Відповідно до вимог ст.ст. 245, 251, 252, 280 КУпАП - суд зобов`язаний повно, всебічно та об`єктивно з`ясувати всі обставини справи, встановити чи було вчинено адміністративне правопорушення та чи винна особа у його вчиненні, дослідити наявні у справі докази, дати їм належну правову оцінку і в залежності від встановленого, прийняти мотивоване законне рішення.

Відповідно до положень глави 19 КУпАП, протокол про адміністративне правопорушення є важливим процесуальним документом, у якому викладається твердження про вчинення особою відповідного правопорушення, при доведенні вчинення якого особа піддається певним заходам примусу. Протокол про адміністративне правопорушення є підставою для подальшого провадження у справі, викликає у особи необхідність здійснення свого захисту, у зв`язку із чим до нього пред`являються особливі вимоги.

Згідно із ст.256 КУпАП, у протоколі про адміністративне правопорушення зазначається, зокрема, суть адміністративного правопорушення. При цьому формулювання суті правопорушення повинно бути чітким і конкретним, із зазначенням місця, часу, способу його вчинення, мотивів і форми вини.

Як вбачається з протоколу про адміністративне правопорушення серії АПР18 №668458 від 19 червня 2020 року, ОСОБА_2 ухилилася від виконання батьківських обов`язків по вихованню сина ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , якого 18 червня 2020 року о 15-00 год. було доставлено до 8-ї міської дитячої лікарні з діагнозом: алкогольне отруєння, інтоксикація.

Однак, з протоколу про адміністративне правопорушення вбачається, що в ньому не викладено об`єктивну сторону вчиненого правопорушення, яка би відповідала диспозиції ч.3 ст.184 КУпАП, а саме: в чому полягало ухилення матері від виконання обов`язків щодо забезпечення необхідних умов виховання неповнолітньої дитини, та під яку статтю КУпАП підпадають за кваліфікацією дії неповнолітнього ОСОБА_3 , яка б передбачала відповідальність за начебто вчинене ним правопорушення 18 червня 2020 року.

Суд не вправі самостійно змінювати на шкоду особі фабулу, викладену у протоколі про адміністративне правопорушення, яка є викладом обставин складу адміністративного правопорушення, що ставиться у вину особі, винуватість якої у вчиненні правопорушення має доводитися в суді; суд також не має права самостійно відшукувати докази винуватості особи у вчиненні правопорушення чи здійснювати перекваліфікацію дій, оскільки суд, діючи таким чином, порушує вимоги ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, перебираючи на себе функції прокурора та позбавляючись статусу незалежного органу правосуддя.

У справі «Малофєєва проти Росії» («Malofeyeva v. Russia», рішення від 30 травня 2013 року, заява № 36673/04) Європейський суд з прав людини встановив, серед іншого, порушення ч. 3 ст. 6 Конвенції у зв`язку з тим, що в протоколі про адміністративне правопорушення фабула правопорушення була сформульована лише в загальних рисах без конкретизації обставин вчинення правопорушення («проведення несанкціонованого пікету»), але національні суди, розглянувши справу без участі сторони обвинувачення (згідно законодавства Російської Федерації така участь не передбачена), відредагували фабулу правопорушення, зазначивши в постанові суду конкретні обставини правопорушення. У зв`язку з цим, на думку Європейського суду з прав людини, заявниці була відома лише кваліфікація діяння, але не фактичні обставини обвинувачення, таким чином, вона була позбавлена можливості належної підготовки до захисту.

Відповідно до ст. 62 Конституції України, обвинувачення не може ґрунтуватися на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

У відповідності до ст. 7 КУпАП, ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження у справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

Відповідно до ст.284 КУпАП, по справі про адміністративне правопорушення, орган (посадова особа) виносить одну з таких постанов: 1) про накладення адміністративного стягнення; 2) про застосування заходів впливу, передбачених статтею 24-1 цього Кодексу; 3) про закриття справи.

Враховуючи, що положеннями діючого законодавства України не передбачено здійснення судом перекваліфікації дій особи, яка притягується до адміністративної відповідальності чи самостійного редагування фабули правопорушення, викладеної в протоколі, або відшукування доказів на користь обвинувачення, в той час як проведена інспектором Саксаганського ВП КВП ГУНП в Дніпропетровській області Стрижак І.В. кваліфікація дій ОСОБА_2 є неоднозначною із викладеною в протоколі об`єктивною стороною інкримінованого їй адміністративного правопорушення та обсягом наданих письмових доказів, які в сукупності не відображають всіх істотних ознак складу правопорушення, передбаченого ч.3 ст.184 КУпАП, тому суд приходить до висновку про необхідність закриття провадження у справі на підставі п.1 ч.1 ст. 247 КУпАП у зв`язку з відсутністю в діях ОСОБА_2 складу правопорушення.

Враховуючи закриття провадження у справі без накладення на особу, яка притягується до адміністративної відповідальності, адміністративного стягнення, судовий збір в порядку ст.40-1 КУпАП стягненню не підлягає.

Керуючись ст.ст.184, 245, 247 ч.1 п.1, 280, 283 КУпАП, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Провадження у справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 про притягнення до адміністративної відповідальності за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч.3 ст.184 КУпАП закрити у зв`язку з відсутністю в її діях складу адміністративного правопорушення.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги. Постанова може бути оскаржена особою, щодо якої її винесено, її захисником протягом 10 днів з дня винесення постанови до Дніпровського апеляційного суду через Саксаганський районний суд м. Кривого Рогу Дніпропетровської області.

Суддя О.І. Євтушенко