Справа № 175/3026/20
Провадження № 3/175/1379/20
Постанова

28 серпня 2020 року смт. Слобожанське

Суддя Дніпропетровського районного суду Дніпропетровської області Бровченко В.В., розглянувши матеріали про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка народилася у м. Дніпропетровськ, громадянки України, ІПН невідомий, проживаючої за місцем реєстрації по АДРЕСА_1 ,

за ч.2 ст.173 Кодексу України про адміністративні правопорушення,

встановив:

На розгляд Дніпропетровського районного суду надійшов протокол про адміністративне правопорушення серії АПР18 № 680376 від 15.08.2020 року, згідно якого 15.08.2020 року ОСОБА_2 за місцем свого проживання вчинила відносно своєї доньки ОСОБА_3 насильство в сім`ї психологічного характеру.

Під час підготовки адміністративного матеріалу до судового розгляду були встановлені суттєві недоліки та протиріччя, які перешкоджають розгляду справи.

Стаття 173 КУпАП передбачає настання адміністративної відповідальності за вчинення дрібного хуліганства, тобто нецензурна лайка в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Проявом хуліганських дії є будь-які протиправні дії, спрямовані на порушення громадського порядку.

Громадський порядок це обумовлена потребами суспільства система врегульованих правовими та іншими соціальними нормами система відносин, що складається у громадських місцях в процесі спілкування людей, і яка має на меті забезпечення спокійної обстановки суспільного життя, нормальних умов для праці і відпочинку людей, для діяльності державних органів, а також підприємств, установ та організацій.

Суб`єктивна сторона правопорушення характеризується наявністю вини у формі прямого або непрямого умислу. Особа усвідомлює, що її дії протиправні, вона передбачає, що в результаті їх здійснення будуть порушені громадський порядок і прагне до цього. Елементом суб`єктивної сторони дрібного хуліганства є також мотив задоволення індивідуальних потреб самоствердження шляхом ігнорування гідності інших людей.

Відповідно до роз`яснень пунктів 15-16 Постанови пленуму Верховного Суду України, від 22.12.2006 року № 10 «Про судову практику у справах про хуліганство», судам належить забезпечувати своєчасний і правильний розгляд адміністративних справ про дрібне хуліганство. Суди не повинні застосовувати заходи адміністративного стягнення, передбачені ст.173 КУпАП, щодо осіб, дії яких містять ознаки злочинів (самоуправства, завдання побоїв, заподіяння легких тілесних ушкоджень та інше) або проступків, що не є дрібним хуліганством.

Надані на розгляд матеріали не містять доказів на підтвердження ознак дрібного хуліганства, вчиненого з метою порушення громадського порядку та спокою громадян, так у протоколі місце вчинення адміністративного правопорушення зазначено за місцем проживання ОСОБА_2 , тобто квартира АДРЕСА_2 , де вона вчинила відносно своєї доньки ОСОБА_3 насильство в сім`ї психологічного характеру. В даному випадку дії ОСОБА_2 невірно кваліфіковані за ст.173 КУпАП, як порушення громадського порядку, ймовірно дії особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, були спрямовані на вчинення домашнього насильства, тобто умисне вчинення будь-яких діянь (дій або бездіяльності) фізичного, психологічного чи економічного характеру (застосування насильства, що не спричинило тілесних ушкоджень, погрози, образи чи переслідування, позбавлення житла, їжі, одягу, іншого майна або коштів, на які потерпілий має передбачене законом право, тощо), внаслідок чого могла бути чи була завдана шкода фізичному або психічному здоров`ю потерпілої…, які б мали кваліфікацію за ст.173-2 КУпАП.

Крім, цього звертаю увагу на те, що ст.173 КУпАП взагалі не містить частин.

Ці обставини позбавляють суд можливості прийняти об`єктивне рішення по справі.

Верховним Судом України визнано правильною практику тих суддів, які вмотивованими постановами повертають протоколи про адміністративні правопорушення, складені… без додержання вимог ст.256 КУпАП, відповідному правоохоронному органу для належного дооформлення (п.24 постанови Пленуму Верховного Суду України від 23.12.2005 року № 14).

Таким чином, протокол не може розглядатись суддею без усунення порушень, допущених при його складенні, оскільки неповнота (у даному випадку протиріччя) передбачених законом даних унеможливлює надання належної правової оцінки викладеним у протоколі обставинам.

Крім цього, згідно норм діючого законодавства, суд не має повноважень самостійно вносити будь-які дані (виправлення) в протокол про адміністративне правопорушення чи корегувати його.

Для своєчасного, всебічного, повного і об`єктивного з`ясування обставин справи, вирішення її в точній відповідності з законом, а також для можливості в подальшому виконати постанову про накладення адміністративного стягнення, суд вважає за необхідне повернути вказану справу на доопрацювання відповідно вимогам чинного КУпАП.

Доопрацьовану справу про адміністративне правопорушення необхідно повернути до суду з урахуванням вимог ч.2 ст.38 КУпАП, за змістом якої, у справах про адміністративні правопорушення, що підвідомчі суду (судді), стягнення може бути накладено не пізніш як через три місяці з дня вчинення правопорушення.

Керуючись ст.ст.256,277 КУпАП, -

постановив:

Адміністративний матеріал про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за ч.2 ст.173 КУпАП повернути для усунення недоліків начальнику Дніпровського РВП ДВП ГУНП в Дніпропетровській області.

Постанова оскарженню не підлягає.

Суддя В.В.Бровченко