справа № 631/333/20
провадження № 3/631/153/20
П О С Т А Н О В А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

24 липня 2020 року смт Нова Водолага
Суддя Нововодолазького районного суду Харківської області Пархоменко І. О., за участю секретаря судового засідання Семенко А. А., за участю начальника Нововодолазького відділу Первомайської місцевої прокуратури Харківської області Біляєва Є. О., особи щодо якої ставиться питання про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі судових засідань Нововодолазького районного суду Харківської області матеріали, які надійшли від Управління стратегічних розслідувань в Харківській області Департаменту стратегічних розслідувань Національної поліції України, щодо притягнення до адміністративної відповідальності:
ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця смт Нова Водолага Харківської області, громадянина України, паспорт громадянина України серії НОМЕР_1 , виданий 06.02.1996 Нововодолазьким РВ ГУМВС України в Харківській області, реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_2 , який був присяжним Нововодолазького районного суду Харківської області, зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , проживає за адресою: АДРЕСА_2 ,
за вчинення правопорушення, пов`язаного з корупцією, передбаченого ч. 1 ст. 172-6 КУпАП,
24 квітня 2020 року оперуповноваженим Управління стратегічних розслідувань в Харківській області Департаменту стратегічних розслідувань Національної поліції України Бунчиком Денисом Петровичем складено протокол про адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією № 245 відносно ОСОБА_1 про притягнення до адміністративної відповідальності за вчинення правопорушення, пов`язаного з корупцією, передбаченого частиною 1 статті 172-6 КУпАП. Протокол надійшов до Нововодолазького районного суду Харківської області 06 травня 2020 року за вхідним № 2537/20-вх та був зареєстрований під єдиним унікальним № 631/333/20 (провадження № 3/631/153/20) й згідно протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями переданий головуючому судді Пархоменко І. О.
Також, 24 квітня 2020 року оперуповноваженим Управління стратегічних розслідувань в Харківській області Департаменту стратегічних розслідувань Національної поліції України Бунчиком Денисом Петровичем, складено протокол про адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією № 246 відносно ОСОБА_1 про притягнення до адміністративної відповідальності за вчинення правопорушення, пов`язаного з корупцією, передбаченого частиною 1 статті 172-6 КУпАП. Протокол надійшов до Нововодолазького районного суду Харківської області 06 травня 2020 року за вхідним № 2538/20-вх та був зареєстрований під єдиним унікальним № 631/334/20 (провадження № 3/631/154/20) й згідно протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями переданий головуючому судді Пархоменко І. О.
Постановою від 24 липня 2020 року справи про адміністративні правопорушення № 631/333/20 (провадження № 3/631/153/20) та № 631/334/20 (провадження № 3/631/154/20) про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч. 1 ст. 172-6 КУпАП, об`єднано в одне провадження, присвоєно єдиний номер справи № 631/333/20, провадження № 3/631/153/20.
З протоколу про адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією № 245, складеного 24 квітня 2020 року вбачається, що ОСОБА_1 , будучи присяжним Нововодолазького районного суду Харківської області, суб`єктом декларування, згідно з підпунктом «ґ» пункту 1 частини 1 статті 3 Закону України «Про запобігання корупції» від 14 жовтня 2014 року № 1700-VII суб`єктом відповідальності за правопорушення, пов`язані з корупцією, несвоєчасно подав щорічну декларацію особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування за 2017 рік, а саме 23.01.2020. Вказані дії містять ознаки адміністративного правопорушення, пов`язаного з корупцією, передбаченого ч. 1 ст. 172-6 КУпАП.
З протоколу про адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією № 246, складеного 24 квітня 2020 року вбачається, що ОСОБА_1 , будучи присяжним Нововодолазького районного суду Харківської області, суб`єктом декларування, згідно з підпунктом «ґ» пункту 1 частини 1 статті 3 Закону України «Про запобігання корупції» від 14 жовтня 2014 року № 1700-VII суб`єктом відповідальності за правопорушення, пов`язані з корупцією, несвоєчасно подав щорічну декларацію особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування за 2016 рік, а саме 23.01.2020. Вказані дії містять ознаки адміністративного правопорушення, пов`язаного з корупцією, передбаченого ч. 1 ст. 172-6 КУпАП.
У судовому засіданні особа, щодо якої ставиться питання про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 свою вину у вчиненні правопорушень пов`язаних з корупцією, передбачених ч. 1 ст. 172-6 КУпАП визнав повністю та щиро розкаявся. Вказав, що дійсно подав декларацію особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування невчасно, бо не був обізнаний з приводу необхідності подання. Зазначив, що приймав участь у розгляді справ у Нововодолазькому районному суді Харківської області у якості присяжного. З урахуванням викладеного відводів складу суду не має, бо на його думку конфлікт інтересів у даному випадку відсутній.
Начальник Нововодолазького відділу Первомайської місцевої прокуратури Харківської області Біляєв Є. О. у судовому засіданні вказав, що протоколи щодо вчинення правопорушення, пов`язаного з корупцією, складені відповідно до діючого законодавства України, в діях ОСОБА_1 наявний склад адміністративних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 172-6 КУпАП. Щодо відводу складу суду, то на його думку в даному випадку конфлікту інтересів немає.
Відповідно до ст. 127 Конституції України правосуддя здійснюють судді, а у визначених законом випадках правосуддя здійснюється за участю присяжних.
Згідно зі ст. 63 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» присяжним є особа, яка у випадках, визначених процесуальним законом, та за її згодою вирішує справи у складі суду разом із суддею або залучається до здійснення правосуддя. Присяжні виконують обов`язки, визначені пунктами 1, 2, 4 - 6 частини сьомої статті 56 цього Закону, а саме: справедливо, безсторонньо та своєчасно розглядати і вирішувати судові справи відповідно до закону з дотриманням засад і правил судочинства; дотримуватися правил суддівської етики, у тому числі виявляти та підтримувати високі стандарти поведінки у будь-якій діяльності з метою укріплення суспільної довіри до суду, забезпечення впевненості суспільства в чесності та непідкупності суддів; виявляти повагу до учасників процесу; не розголошувати відомості, які становлять таємницю, що охороняється законом, у тому числі таємницю нарадчої кімнати і закритого судового засідання; виконувати вимоги та дотримуватися обмежень, установлених законодавством у сфері запобігання корупції.
Як визначено ч. 1 ст. 64 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» для затвердження списку присяжних територіальне управління Державної судової адміністрації України звертається з поданням до відповідних місцевих рад, які формують і затверджують у кількості, зазначеній у поданні, список громадян, які постійно проживають на територіях, на які поширюється юрисдикція відповідного окружного суду, відповідають вимогам статті 65 цього Закону і дали згоду бути присяжними.
03 жовтня 2016 року ОСОБА_1 звернувся до голови Нововодолазької районної ради Харківської області Ротач С. О. із заявою де надав згоду бути включеним до списку присяжних Нововодолазького районного суду Харківської області ( а. с. 26, 78).
Рішенням ХІ сесії VІІ скликання Нововодолазької районної ради Харківської області від 12 жовтня 2016 року № 171-VІІ «Про затвердження списку присяжних Нововодолазького районного суду Харківської області» затверджено список присяжних Нововодолазького районного суду Харківської області у кількості 11 осіб ( а. с. 30, 82).

У списку присяжних Нововодолазького районного суду Харківської області зазначено, зокрема, ОСОБА_1 ( а. с. 31, 83).

За розпорядження виконуючого обов`язки голови Нововодолазького районного суду Харківської області Трояновської Т. М. від 18 жовтня 2016 року № 02-09/02 «Про виконання повноважень присяжного» відповідно до статті 24 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» від 02 червня 2016 року № 1402-VIIІ ОСОБА_1 вважається таким, що приступив до виконання повноважень присяжного Нововодолазького районного суду Харківської області з 18 жовтня 2016 року на підставі рішення ХІ сесії VІІ скликання Нововодолазької районної ради Харківської області від 12 жовтня 2016 року № 171-VІІ «Про затвердження списку присяжних Нововодолазького районного суду Харківської області» (а. с. 32, 84).

Розпорядженням голови Нововодолазького районного суду Харківської області від 11 жовтня 2019 року № 02-09/01 ОСОБА_1 було увільнено від виконання повноважень присяжного у зв`язку з закінченням трирічного терміну повноважень( а. с. 39, 85).

Відповідно до підпункту «ґ» пункту 1 частини 1 статті 3 Закону України «Про запобігання корупції» присяжні (під час виконання ними обов`язків у суді) є суб`єктами на яких поширюється дія цього Закону.

Згідно з абзацем 14 частини 1 статті 1 Закону України «Про запобігання корупції» суб`єкти декларування особи, зазначені у пункті 1, підпункті «а» пункту 2 частини першої статті 3 цього Закону, інші особи, які зобов`язані подавати декларацію відповідно до цього Закону.

Частиною 1 статті 45 Закону України «Про запобігання корупції» визначено, що особи, зазначені у пункті 1, підпунктах «а» і «в» пункту 2 частини першої статті 3 цього Закону, зобов`язані щорічно до 1 квітня подавати шляхом заповнення на офіційному веб-сайті Національного агентства декларацію особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, за минулий рік за формою, що визначається Національним агентством.

За пунктом 5 частини 1 статті 12 Закону України «Про запобігання корупції» Національне агентство з метою виконання покладених на нього повноважень має право, зокрема приймати з питань, що належать до його компетенції, обов`язкові для виконання нормативно-правові акти

Приписами абзацу 2 пункту 2 розділу ХІІІ «Прикінцеві положення» Закону України «Про запобігання корупції» закріплено, що про початок роботи системи подання та оприлюднення відповідно до цього Закону декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, приймається рішення Національного агентства з питань запобігання корупції.

Рішенням Національного агентства з питань запобігання корупції від 10 червня 2016 року № 2, зареєстрованим в Міністерстві юстиції України 15 липня 2016 року за № 958/29088, «Про початок роботи системи подання та оприлюднення декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування» визначено, що система подання та оприлюднення відповідно до Закону України «Про запобігання корупції» декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, розпочинає свою роботу в два етапи:

1) перший етап з 00 годин 00 хвилин 01 вересня 2016 року для таких типів декларацій (повідомлень) та суб`єктів декларування:

щорічні декларації за 2015 рік службових осіб, які станом на 01 вересня 2016 року займають згідно зі статтею 50 Закону відповідальне та особливо відповідальне становище. Зазначені у цьому абзаці декларації подаються протягом 60 календарних днів з дати, визначеної у цьому абзаці;

декларації, передбачені абзацом першим частини другої статті 45 Закону (декларації осіб, які припиняють діяльність, пов`язану з виконанням функцій держави або місцевого самоврядування), службових осіб, які 01 вересня 2016 року чи пізніше цієї дати припиняють діяльність, пов`язану з виконанням функцій держави або місцевого самоврядування, та станом на день такого припинення займають згідно зі статтею 50 Закону відповідальне та особливо відповідальне становище;

повідомлення про суттєві зміни в майновому стані суб`єкта декларування, передбачені частиною другою статті 52 Закону, службових осіб, які станом на 01 вересня 2016 чи пізніше цієї дати займають згідно зі статтею 50 Закону відповідальне та особливо відповідальне становище;

2) другий етап з 00 годин 00 хвилин 01 січня 2017 року для всіх інших суб`єктів декларування та декларацій (повідомлень), передбачених Законом.

Зазначені у пункті 1 цього рішення декларації (повідомлення) подаються згідно із Законом шляхом заповнення відповідних форм на офіційному веб-сайті Національного агентства з питань запобігання корупції з використанням програмних засобів Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування.

Рішенням Національного агентства з питань запобігання корупції від 10 червня 2016 року № 3, зареєстрованим в Міністерстві юстиції України 15 липня 2016 року за № 959/29089 (у редакції наказу Національного агентства з питань запобігання корупції від 12 грудня 2019 року № 168/19) «Про функціонування Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування» затверджено Порядок формування, ведення та оприлюднення (надання) інформації Єдиного державного реєстру» декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування та форму декларації осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування. Форму повідомлення про суттєві зміни в майновому стані суб`єкта декларування.

Відповідно до підпункту 1 пункту 5 розділу ІІ вказаного Порядку, щорічна декларація - декларація, яка подається відповідно до частини першої статті 45 Закону у період з 00 годин 00 хвилин 01 січня до 00 годин 00 хвилин 01 квітня року, наступного за звітним роком. Така декларація охоплює звітний рік (період з 01 січня до 31 грудня включно), що передує року, в якому подається декларація, та містить інформацію станом на 31 грудня звітного року.

Також рішенням Національного агентства з питань запобігання корупції від 10 червня 2016 року № 3, зареєстрованим в Міністерстві юстиції України 15 липня 2016 року за № 959/29089 (у редакції наказу Національного агентства з питань запобігання корупції від 12 грудня 2019 року № 168/19) «Про функціонування Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування» затверджено форму декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування.

Пунктами 1 та 2 «Правил заповнення форми декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування» визначено, що декларація заповнюється та подається особисто суб`єктом декларування шляхом заповнення відповідної електронної форми у власному персональному електронному кабінеті суб`єкта декларування у Єдиному державному реєстрі декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування. Паперова копія декларації не подається. Декларацію заповнюють та подають: особи, зазначені у пункті 1, підпунктах «а» і «в» пункту 2 частини першої статті 3 Закону України «Про запобігання корупції» (далі Закон), упродовж періоду, коли такі особи здійснюють діяльність, пов`язану з виконанням функцій держави або місцевого самоврядування, або іншу діяльність, зазначену у підпунктах «а» і «в» пункту 2 частини першої статті 3 Закону, - щороку у період з 00 годин 00 хвилин 01 січня до 00 годин 00 хвилин 01 квітня року декларацію, що охоплює попередній звітний рік (період з 01 січня до 31 грудня включно).

Правові та організаційні засади функціонування системи запобігання корупції в Україні, зміст та порядок застосування превентивних антикорупційних механізмів, правила щодо усунення наслідків корупційних правопорушень визначає Закон України від 14 жовтня 2014 року № 1700-VІІ «Про запобігання корупції».

Згідно з аб. 10 ч. 1 ст. 1 Закон України «Про запобігання корупції» правопорушенням, пов`язаним з корупцією є діяння, що не містить ознак корупції, але порушує встановлені цим Законом вимоги, заборони та обмеження, вчинене особою, зазначеною у частині 1 статті 3 цього Закону, за яке законом встановлено кримінальну, адміністративну, дисциплінарну та/або цивільно-правову відповідальність.

Статтею 172-6 КУпАП, яка знаходиться у главі 13-А адміністративні правопорушення пов`язані з корупцією, встановлена адміністративна відповідальність за порушення вимог фінансового контролю, зокрема, частина 1 передбачає відповідальність за несвоєчасне подання без поважних причин декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування.

Відповідно до примітки ст. 172 6 КУпАП суб`єктом правопорушень у цій статті є особи, які відповідно до частини першої та другої статті 45 Закону України «Про запобігання корупції» зобов`язані подавати декларацію особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування.

Отже, на виконання вимог частини 1 статті 45 Закону України «Про запобігання корупції» ОСОБА_2 Андрій Миколайович, будучи присяжним Нововодолазького районного суду Харківської області, зобов`язаний був подати щорічні декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування за 2016 рік до 01 квітня 2017 року та за 2017 рік до 01 квітня 2018 року шляхом заповнення відповідної форми на офіційному вебсайті Національного агентства з питань запобігання корупції.

Після особистої перевірки інформації, яка міститься на офіційному веб-сайті Національного агентства з питань запобігання корупції (https://рublіс.nazk.gov.ua), суддею встановлено, що в системі Єдиний державний реєстр декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування міститься декларація ОСОБА_1 (щорічна за 2016 рік), дата публікації якої відповідає 23 січня 2020 року о 09:58 (https://public.nazk.gov.ua/declaration/cffdc5b9-f1ae-41e0-bf7b-2863e15c14f5) та декларація ОСОБА_1 (щорічна за 2017 рік), дата публікації якої відповідає 23 січня 2020 року о 09:53 (https://public.nazk.gov.ua/declaration/9b3184fd-4553-4f90-8ff4-e14e5c7cf98d).

Відповідно додатку Національного агентства з питань запобігання корупції мала місце наступна послідовність дій користувача «Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування», які вчинив ОСОБА_1 за період з 01.01.2018 по 23.01.2020:

- 23.01.2020 року з 09 години 53 хвилин 19 секунд по 09 годину 58 хвилин 16 секунду натиснуто кнопку «нова декларація на основі цієї», заповнення її розділів з 1 по 16, натиснуто кнопку «зберегти чернетку», збереження декларації, подання декларації, перегляд документів;

- 22.01.2020 року з 19 години 56 хвилин 01 секунд по 19 годину 57 хвилин 35 секунду перегляд документів, заповнення її розділів 1, 11, 2.1, натиснуто кнопку «вийти»;

- 23.01.2020 року з 09 години 17 хвилин 11 секунд по 09 годину 53 хвилин 07 секунду перегляд документів, заповнення її розділів з 1 по 16, натиснуто кнопку «зберегти чернетку», збереження декларації, подання декларації, перегляд документів.

Суддя критично сприймає твердження ОСОБА_1 щодо не обізнаності з приводу необхідності подання декларації. Зазначене спростовується зборами керівництва Нововодолазького районного суду Харківської області з присяжними 20 березня 2018 року о 15 годині 00 хвилин у залі судових засідань № 1 Нововодолазького районного суду Харківської області на яких було надано роз`яснення положень діючого законодавства України щодо обов`язкового електронного декларування із вирішенням нагальних питань, а саме: щодо електронного декларування, порядку отримання електронного цифрового підпису, типів декларацій, порядку та строків їх подання, про що складено відповідний протокол( а. с. 33-34, 85-86).

Ураховуючи викладене, суддя доходить висновку, що ОСОБА_1 був обізнаний про необхідність виконання вимог статті 45 Закону України «Про запобігання корупції», зокрема, про необхідність подання декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, не пізніше 01 квітня року, наступного за звітним роком.

Доказів поважності причин пропуску строку, встановленого законом для подання декларації за 2016 рік та 2017 рік до 01 квітня 2018 року, матеріали справи не містять й ОСОБА_1 не надавались.

Згідно з ч. ч. 1, 2 ст. 7 КУпАП, ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених Законом. Провадження у справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 9 КУпАП, адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Статтею 245 КУпАП визначено, що завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об?єктивне з?ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням.

За приписами ст. 280 КУпАП, на орган (посадову особу) при розгляді справи про адміністративне правопорушення покладено обов`язок з`ясувати не лише те, чи було вчинено адміністративне правопорушення, а також питання винуватості особи у його вчиненні.

Ураховуючи, що у судовому засіданні встановлено, що ОСОБА_1 , будучи присяжним Нововодолазького районного суду Харківської області, суб`єктом декларування, суб`єктом відповідальності за правопорушення, пов`язані з корупцією, несвоєчасно подав щорічну декларацію особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування за 2016 рік, а також щорічну декларацію за 2017 рік, саме 23.01.2020, суддя доходить висновку, що дії ОСОБА_1 містять ознаки адміністративного правопорушення, пов`язаного з корупцією, передбаченого ч. 1 ст. 172-6 КУпАП.

Вирішуючи питання про накладення адміністративного стягнення, суддя приймає до уваги наступне.

Стаття 38 КУпАП визначає строки накладання адміністративного стягнення.

За приписами ч. 4 ст. 38 КУпАП адміністративне стягнення за вчинення правопорушення, пов`язаного з корупцією, а також правопорушень, передбачених статтями 21215, 21221 цього Кодексу, може бути накладено протягом шести місяців з дня його виявлення, але не пізніше двох років з дня його вчинення.

Датою виявлення вчиненого адміністративного правопорушення є, як зазначено протоколах про адміністративне правопорушення № 245 та № 246, дата складання протоколу про адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією, тобто 24 квітня 2020 року.

Датою вчинення є, як зазначено протоколах про адміністративне правопорушення № 245 та № 246, 23.01.2020 року, тобто дата подання щорічних декларацій за 2016 та 2017 роки.

Суддя не погоджується з датами вчинення та виявлення адміністративного правопорушення, вказаними у протоколах, бо зазначене спростовується матеріалами справи.

Несвоєчасне подання декларації, тобто подання з порушенням строків, визначених ч. 1 ст. 45 Закону України «Про запобігання корупції», настає після закінчення встановленого законом строку для подання декларації.

При поданні щорічної декларації за 2016 рік останнім днем її подання є 31 березня 2017 року, а 01 квітня 2017 року це перший день несвоєчасного подання декларації.

Відповідно, при поданні щорічної декларації за 2017 рік останнім днем її подання є 31 березня 2018 року, а 01 квітня 2018 року це перший день несвоєчасного подання декларації.

Відтак, датою вчинення ОСОБА_1 адміністративного правопорушення, пов`язаного з корупцією, передбаченого ч. 1 ст. 172-6 КУпАП є 01 квітня 2017 року та 01 квітня 2018 року відповідно.

Щодо дати виявлення вчиненого адміністративного правопорушення важливим є наступне.

В порядку частини 2 статті 49 Закону України «Про запобігання корупції» керівником апарату Нововодолазького районного суду Харківської області 05 лютого 2020 року за вихідним № 01-31/9/2020, 01-31/10/2020 було надано повідомлення до Національне агентства з питань запобігання корупції про факт несвоєчасного подання декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування ОСОБА_1 , які отримані Національним агентством з питань запобігання корупції 12 лютого 2020 року за вхідними № 05/5152/20, № 05/5140/20 (а. с. 11, 64).

Тобто, виявлення вчинення адміністративного правопорушення сталося у лютому 2020 року.

Отже, з часу вчинення ОСОБА_1 правопорушення за ч. 1 ст. 172-6 КУпАП, а саме, несвоєчасне подання декларацій за 2016 рік та за 2017 рік, минуло два роки, оскільки датою вчинення порушення є 01 квітня 2017 року та 01 квітня 2018 року відповідно. Тобто, на момент розгляду даної справи минули строки накладення адміністративного стягнення.

Згідно до п. 7 ч. 1 ст. 247 КУпАП провадження у справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю у разі закінчення на момент розгляду справи строків, передбачених статтею 38 Кодексу України про адміністративні правопорушення.

Відтак, провадження у справі про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності підлягає закриттю.

Відповідно до частини 1 статті 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини», українські суди при вирішенні справ застосовують Конвенцію та практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

Статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основних свобод, встановлено, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

Ратифікуючи Конвенцію, Україна взяла на себе обов`язки гарантувати кожній особі права та свободи, закріплені в Конвенції, включаючи право на справедливий судовий розгляд протягом розумного строку.

При розгляді даного адміністративного матеріалу суд враховує практику Європейського Суду з прав людини, а саме, рішення від 09 січня 2013 року у справі «Олександр Волков проти України» (заява № 21722/11, пункт 137) про те, що строки давності слугують кільком важливим цілям, а саме: забезпеченню юридичної визначеності та остаточності, захисту потенційних відповідачів від не заявлених вчасно вимог, яким може бути важко протистояти, та запобігти будь-якій несправедливості, яка могла б виникнути, якби від судів вимагалося виносити рішення щодо подій, що мали місце у віддаленому минулому, на підставі доказів, які через сплив часу стали ненадійними та неповними (див. рішення від 22 жовтня 1996 року у справі «Стаббінгз та інші проти Сполученого Королівства» (Stubbings and Others v. the United Kingdom), п. 51, Reports 1996-IV). Строки давності є загальною рисою національних правових систем договірних держав щодо кримінальних, дисциплінарних та інших порушень.

Вимоги, які пред`являються до правового регулювання відповідальності за адміністративне правопорушення, в повній мірі розповсюджуються і на строки давності притягнення до адміністративної відповідальності, що являють собою встановлені законодавством про адміністративні правопорушення періоди, за закінченням яких особи, які здійснили адміністративне правопорушення, не можуть бути притягнуті до адміністративної відповідальності через закінчення строків давності, що є однією із підстав, яка виключає провадження у справі або тягне за собою його закриття.

Європейський Суд з прав людини, юрисдикція якого поширюється на всі питання тлумачення і застосування Конвенції (пункт 1 статті 32 Конвенції), наголошує, що строк давності передбачене законом право порушника уникнути від переслідування або притягнення до суду за закінченням певного строку після скоєння правопорушення. Строки давності, які характерні для національних правових систем держав-учасниць, відповідають кільком цілям, в числі яких забезпечення правової визначеності та остаточності, попередження порушень прав обвинувачених, які могли б бути зменшені, якби судам доводилося розглядати їхні справи на основі доказів, що могли бути неповними за спливом часу (пункт 51 рішення від 22 жовтня 1996 року за заявами № 22083/93, 22095/93 у справі «Стаббінгс та інші проти Сполученого Королівства»; пункт 570 рішення від 20 вересня 2011 року за заявою у справі «ВАТ «Нафтова компанія «Юкос» проти Росії»).

Таким чином, встановивши межі для адміністративного переслідування, держава захищає особу, яка підозрюється в здійсненні адміністративного правопорушення від необмеженого в часі публічного переслідування, що не погоджується з повагою до гідності особистості та права на особисту недоторканність.

Треба зазначити, що якщо на момент розгляду справи в суді закінчились строки притягнення особи до адміністративної відповідальності, то суд в разі заперечення особою своєї вини чи наявності у її діях складу адміністративного правопорушення, спочатку в повному обсязі досліджує всі обставини справи, встановлює, чи містить діяння ознаки та склад адміністративного корупційного правопорушення, чи належить особа до суб`єктів цього корупційного правопорушення, чи винна вона в його вчиненні, і лише після цього закриває провадження у справі.

Тобто, закриття провадження по справі на підставі п. 7 ч. 1 ст. 247 КУпАП можливе лише за умови встановлення судом факту вчинення особою винної протиправної дії чи допущення винної протиправної бездіяльності, що підлягає під ознаки адміністративного правопорушення, оскільки для обчислення встановленого законом строку для накладення адміністративного стягнення та закриття провадження по справі у зв`язку зі спливом цього строку необхідним є встановлення факту вчинення адміністративного правопорушення.

На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 2, 7, 9, 23, 27, 36, 38, 172 6, 245 252, 256, 280, 283 285, 287, 294 КУпАП,

П О С Т А Н О В И В:

Провадження у справі про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч. 1 ст. 172 - 6 КУпАП закрити, у зв`язку із закінченням на момент розгляду справи про адміністративне правопорушення строків, передбачених статтею 38 КУпАП.

Постанова може бути оскаржена до Харківського апеляційного суду через Нововодолазький районний суд Харківської області протягом десяти днів з моменту її винесення.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги. Якщо апеляційна скарга не була подана у встановлений строк, постанова набирає законної сили після закінчення цього строку, у разі подання апеляційної скарги постанова, якщо її не скасовано, набирає законної сили після закінчення апеляційного розгляду справи.

Суддя І. О. Пархоменко