ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17.07.2020 року Провадження № 3/425/815/20

Справа № 425/1749/20

місто Рубіжне Луганської області

Рубіжанський міський суд Луганської області у складі головуючого судді Коваленка Дениса Сергійовича, розглянувши справу про адміністративне правопорушення, передбачене частиною 1 статті 163-2 Кодексу України про адміністративні правопорушення, щодо ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , реєстраційний номер облікової картки платника податків: НОМЕР_1 ; паспорт сері НОМЕР_2 виданий Рубіжанським МВ УМВС України в Луганській області 20 травня 2014 року; працює керівником «Рубіжанської міської організації Українського товариства мисливців та рибалок»; проживає за адресою: АДРЕСА_1 ),

в с т а н о в и в :

До Рубіжанського міського суду Луганської області, 22 червня 2020 року надійшов протокол № 29 від 15 червня 2020 року про адміністративне правопорушення, складений відносно ОСОБА_1 за частиною 1 статті 163-2 Кодексу України про адміністративні правопорушення (надалі за текстом - КУпАП), з матеріалами.

Аргументи Держави Україна в особі інспектора податкової служби, яка склала протокол, полягали у тому, що за результатами перевірки Рубіжанської міської організації Українського товариства мисливців та рибалок, ОСОБА_1 , будучи посадовою особою, подав з порушенням встановлених строків розрахунок за формою 1-ДФ за 1 квартал 2020 року, чим порушив пункт 51.1 статті 51, пункт 176.2 (б) статті 176 Податкового кодексу України. А за це, частиною 1 статті 163-2 КУпАП передбачена адміністративна відповідальність.

ОСОБА_1 подав до суду заяву, в якій просив справу розглянути без його участі. При цьому відзначив, що йому відомо про те, що дружина судді працює у тій же податковій інспекції, працівник якої склав відносно нього протокол, але довіряє судді розглянути його справу.

Оцінка суду.

Положення пункту 22 частини 1 статті 92 Конституції України гарантують, що виключно законами України визначаються діяння, які є адміністративними правопорушеннями та відповідальність за них.

Положення частини 1 статті 9 КУпАП передбачають, що адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Отже, склад будь-якого адміністративного правопорушення, що передбачене законом, характеризується єдністю чотирьох елементів: об`єкт і об`єктивна сторона, суб`єкт і суб`єктивна сторона. При цьому, не доведення або відсутність в діянні конкретної особи будь-якого з цих елементів, виключає склад відповідного правопорушення, а значить і адміністративну відповідальність за вчинення такого діяння.

Положеннями частини 1 статті 163-2 КУпАП передбачено, що такі дії, як неподання або несвоєчасне подання посадовими особами підприємств, установ та організацій платіжних доручень на перерахування належних до сплати податків та зборів (обов`язкових платежів) - є адміністративними правопорушеннями.

Однак суду не надано жодного доказу того, що ОСОБА_1 , як посадова особа організації не подав або несвоєчасно подав будь-які платіжні доручення на перерахування належних до сплати податків та зборів (обов`язкових платежів).

Суд взяв до уваги відомості з протоколу № 29 від 15 червня 2020 року про те, що ОСОБА_1 , як посадова особа, несвоєчасно подав розрахунок за формою 1-ДФ за 1 квартал 2020 року, однак такі дії не охоплюються об`єктивною стороною адміністративного правопорушення, передбаченого частиною 1 статті 163-2 КУпАП.

Але питання кваліфікації діяння будь-якої людини, як адміністративного правопорушення є першочерговим завданням особи уповноваженої на складання протоколу, оскільки в силу положень пункту 1 частини 1 статті 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочате, а розпочате підлягає закриттю за відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

В силу положень частини 1 статті 254 КУпАП про вчинення адміністративного правопорушення, уповноваженою на те посадовою особою, складається протокол. А згідно з частиною 2 цієї ж статті, він складається не пізніше 24 годин з моменту виявлення особи, яка вчинила правопорушення.

Таким є загальний порядок початку провадження у справі про адміністративне правопорушення.

Отже у даному випадку, саме інспектор податкової служби повинна була встановити наявність і події і складу адміністративного правопорушення, передбаченого саме частиною 1 статті 163-2 КУпАП в діяннях ОСОБА_1 . Однак з огляду на зміст протоколу, вона цього не зробила.

Що стосується суду, то його функція і роль полягає в іншому. Обов`язок суду (у справах про адміністративні правопорушення) перевірити чи є в діянні людини усі ознаки того складу адміністративного правопорушення, у вчиненні якого його підозрює податковий інспектор, і здійснити це суд може тільки в межах вже здійсненої інспектором кваліфікації, тобто виключно в межах частини 1 статті 163-2 КУпАП. Але суду не надано доказів того, що ОСОБА_1 вчинив саме це правопорушення.

Відповідно до положень частини 1 статті 6 Конституції України державна влада в Україні здійснюється на засадах її поділу на законодавчу, виконавчу та судову.

Тому суд не може перебирати на себе функції інших органів влади, функцією яких, серед іншого, є визначення наявності в діянні конкретної людини складу того чи іншого адміністративного правопорушення. Тобто суд не має права з власної ініціативи здійснювати кваліфікацію діяння людини, суд може тільки перевірити правильність вже здійсненої кваліфікації. Іншими словами, суд не може з власної ініціативи встановлювати те, чи є адміністративним правопорушенням і яким саме, діяння ОСОБА_1 у вигляді подання з порушенням встановлених строків, розрахунок за формою 1-ДФ за 1 квартал 2020 року.

В силу положень частини 2 статті 7 КУпАП, провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

А згідно з пунктом 1 частини 1 статті 247 КУпАП, провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю у випадку відсутності складу адміністративного правопорушення.

Тому враховуючи це, і оскільки інспектор податкової служби не визначила і не довела складу адміністративного правопорушення, передбаченого частиною 1 статті 163-2 КУпАП, в діяннях ОСОБА_1 , провадження у справі слід закрити, за відсутності складу адміністративного правопорушення.

Відповідно до положень статті 40-1 КУпАП, судовий збір у провадженні по справі про адміністративне правопорушення у разі винесення судом (суддею) постанови про накладення адміністративного стягнення сплачується особою, на яку накладено таке стягнення.

Тому враховуючи, що судом прийнята постанова про закриття провадження, судовий збір стягненню не підлягає.

Отже, керуючись статтями 1, 2, 7, 8, 9, 10, 17-24, 26, 27, 33-38, 40-1, 173, 221, 245-253, 254-255, 268, 271, 276, 279, 280, 283-285, 287, 294, 298-300, 304, 305, 306 КУпАП, суд,

в и р і ш и в:

Провадження у справі про адміністративне правопорушення, передбачене частиною 1 статті 163-2 Кодексу України про адміністративні правопорушення, щодо ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , реєстраційний номер облікової картки платника податків: НОМЕР_1 ; паспорт сері НОМЕР_2 виданий Рубіжанським МВ УМВС України в Луганській області 20 травня 2014 року; працює керівником «Рубіжанської міської організації Українського товариства мисливців та рибалок»; проживає за адресою: АДРЕСА_1 ) закрити.

Постанову може бути оскаржено ОСОБА_1 шляхом подання апеляційної скарги до Луганського апеляційного суду через Рубіжанський міський суд Луганської області протягом 10 (десяти) днів, з дня її винесення.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. А у разі подання апеляційної скарги у вказаний строк, постанова, якщо її не скасовано, набирає законної сили після залишення апеляційної скарги без задоволення.

Копію постанови направити ОСОБА_1 та Головному управлінню ДПС у Луганській області.

Суддя Д.С.Коваленко