Справа № 642/3444/20
Номер провадження 3/642/1371/20
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17 липня 2020 року суддя Ленінського районного суду м. Харкова Бородіна О.В. розглянувши матеріали, які надійшли з Холодногірського ВП ГУНП в Харківській області, про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , зареєстрованої та проживаючої за адресою АДРЕСА_1 ,

за ст. 173 Кодексу України про адміністративні правопорушення,

встановив:

До суду надійшов протокол про адміністративне правопорушення серії ВАБ № 317428 від 03.07.2020 року відносно ОСОБА_1 , за яким вона 06 червня 2020 року, приблизно о 18:30 годині, знаходячись в громадському місці за адресою м. Харків, вул. Ільїнська, 61 біля проїзду будинку з хуліганських спонукань розбила скло в автомобілі ВАЗ 2109 д.н.з. НОМЕР_1 . Такі дії кваліфіковані за ст.173 КУпАП як дрібне хуліганство.

ОСОБА_1 в судове засідання з`явилась підтвердила раніше надані письмові пояснення та пояснила, що 06.06.2020 року між нею та її колишнім чоловіком стався конфлікт, в ході якого він застосовував до неї фізичну силу, штовхав на землю, хватав за горло. Коли вона хотіла викликати поліцію, то почула як він заводить автомобіль, тому вона щоб його зупинити кинула цеглину в сторону автомобіля. В цей час вона якраз додзвонилась до поліції та розповідала про події. Порушувати громадський порядок вона не мала наміру.

Вислухавши пояснення ОСОБА_1 , проаналізувавши наявні письмові докази, суд приходить до наступного.

Відповідно до вимог ст. 245 КУпАП завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є, зокрема, своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин справи.

Відповідно до ст.7 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності. Застосування уповноваженими на те органами і посадовими особами заходів адміністративного впливу провадиться в межах їх компетенції, у точній відповідності з законом.

Відповідно до ст.9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Склад адміністративного правопорушення включає в себе ознаки, які характеризують зовнішній прояв поведінки особи, його спрямованість та наслідки; ознаки, що характеризують правопорушника і його психічне ставлення до скоєного. Відповідно ознаки складу адміністративного правопорушення об`єднаються у чотири групи (елементи): об`єкт адміністративного правопорушення, об`єктивна сторона адміністративного правопорушення, суб`єкт адміністративного правопорушення та суб`єктивна сторона адміністративного правопорушення. Всі зазначені елементи складу адміністративного правопорушення є обов`язковими. Суб`єктивна сторона - відображає психічне ставлення особи до скоєного діяння і наслідків, що наступають в результаті цього діяння. Вина особи - є необхідним елементом суб`єктивної сторони.

Статтею 173 КУпАП встановлена адміністративна відповідальність за дрібне хуліганство, тобто нецензурну лайку в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок та спокій громадян.

Дрібне хуліганство характеризується умислом, тобто особа, яка здійснює дрібне хуліганство, розуміє, усвідомлює, що своїми діями вона порушує громадський порядок і бажає або свідомо допускає прояв неповаги до суспільства.

Об`єктом даного адміністративного проступку є суспільні відносини у сфері охорони громадського порядку.

Об`єктивна сторона правопорушення виражається у нецензурній лайці в громадських місцях, образливому чіплянні до громадян та інших подібних діях, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Суб`єктивна сторона дрібного хуліганства полягає у неповазі до суспільства, у прагненні показати свою зневагу до існуючих правил і норм поведінки в суспільстві, самоутвердитися за рахунок приниження інших осіб, протиставити себе іншим громадянам, суспільству, державі. Умисний прояв винним явної неповаги до оточуючих - головний момент, що визначає зміст і сенс поведінки хулігана. За відсутності такого мотиву не може бути дрібного хуліганства.

Громадський порядок це обумовлена потребами суспільства система врегульованих правовими та іншими соціальними нормами відносин, що складаються у громадських місцях в процесі спілкування людей, і яка має на меті забезпечення спокійної обстановки суспільного життя, нормальних умов для праці і відпочинку людей, для діяльності державних органів, а також підприємств, установ та організацій.

Відповідно до роз`яснень, наданих у п. 4 постанови Пленуму Верховного Суду України №10 від 22.12.2006 «Про судову практику у справах про хуліганство» суди мають відрізняти хуліганство від інших злочинів залежно від спрямованості умислу, мотивів, цілей винного та обставин учинення ним кримінально караних дій.

Як вбачається з доданих до протоколу письмових матеріалів, а саме письмових пояснень ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , дійсно між колишнім подружжям ОСОБА_1 та ОСОБА_2 06.06.2020 року стався конфлікт що викликаний особистими неприязними стосунками, який супроводжувався неправильними діями кожного з них щодо один до одного, тобто проти особи.

Об`єктом посягання при хуліганстві є громадський порядок, який слід розуміти як стан суспільних відносин, що виник, сформувався, змінюється та існує під впливом дії правових норм (значною мірою), моральних засад, звичаїв, етичних правил, традицій, інших позаюридичних чинників і знаходить свій вияв (відображається) у безпечності громадського спокою, охороні здоров`я, честі та гідності людини, її прав та свобод, зокрема, усталених правил поведінки в побуті, у повазі і ставленні членів спільноти один до одного. Значною мірою визначальною є ознака суб`єктивної сторони правопорушення, а саме - мотив. Хуліганські дії завжди посягають на громадський порядок. Зміст та спрямованість цього діяння випливає з характеру дій особи, яка їх вчиняє, а також із стосунків, які склалися між учасниками конфлікту.

Згідно зі ст. 251 КУпАП доказами у справі про адміністративне правопорушення, крім інших, є протоколи про адміністративне правопорушення, пояснення особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, пояснення свідків та інші документи.

В судовому засіданні встановлено, що причиною конфлікту у даній справі є тривалі особисті неприязні відносини щодо особистого життя, що підтверджується матеріалами справи, дії ОСОБА_1

були спрямовані проти колишнього чоловіка особисто, а не на порушення громадського порядку, тому сварка, що виникла між ними, відбулася не на ґрунті хуліганства, або порушенням громадського порядку, а на ґрунті особистих неприязних стосунків.

Встановлені у судовому засіданні обставини підтверджують відсутність у ОСОБА_1 умислу на вчинення дрібного хуліганства.

З огляду на викладене, суддя дійшов висновку, що в діях ОСОБА_1 відсутній склад адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП.

Відповідно до ч. 1 ст. 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочате, а розпочате підлягає закриттю за відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

Керуючись ст. ст. 173, 247, 283, 284, 287 КУпАП, суддя

п о с т а н о в и в:

Провадження у справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 за ст.173 КУпАП закрити у зв`язку з відсутністю складу адміністративного правопорушення.

На постанову може бути подана апеляційна скарга до Харківського апеляційного суду через Ленінський районний суд м. Харкова протягом десяти днів з дня винесення постанови.

Суддя О.В. Бородіна