Справа № 760/8866/20
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

10 квітня 2020 року суддя Солом`янського районного суду м. Києва Калініченко О.Б., розглянувши матеріали, які надійшли від Київської митниці Держмитслужби, про притягнення до адміністративної відповідальності громадянина Російської Федерації ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , працюючого головним геологом ОАО НГК Ужумхань, за ознаками порушення митних правил, передбачених ст. 471 Митного кодексу України, -

В С Т А Н О В И В:

08.04.2020 року до Солом`янського районного суду м. Києва надійшли матеріали про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за порушення митних правил.

Зі змісту протоколу про порушення митних правил № 0577/10000/20 від 04.03.2020 року вбачається, що 04.03.2020 року о 15 год. 10 хв. на митному посту митний пост «Аеропорт Київ «Жуляни» Київської митниці Держмитслужби під час проведення вибіркового митного контролю на лінії спрощеного митного контролю «зеленого коридору» залу «Приліт» терміналу «А» Міжнародного аеропорту «Київ» (Жуляни) для проведення вибіркового митного контролю було зупинено громадянина Російської Федерації ОСОБА_1 , який слідував з Мінська до Києва рейсом В2829, літаком авіакомпанії «Белавіа».

При опитуванні було встановлено, що пасажир переміщує готівкові кошти близькі до гранично допустимої норми дозволеної до переміщення. Зазначеного громадянина ОСОБА_1 було запрошено до оглядової кімнати, де при перерахунку встановлено, що він переміщував валютні цінності, а саме: 6500 (шість тисяч п`ятсот євро), 8500 (вісім тисяч п`ятсот доларів США). Громадянину Російської Федерації ОСОБА_1 за відсутності розмінних купюр було пропущено суму еквіваленту 10000 (десять тисяч євро) та тимчасово вилучено 4100 євро. Громадянин Російської Федерації ОСОБА_1 відмовився заплатити кошти для забезпечення сплати штрафу.

Таким чином, митний орган вважає, що в діях ОСОБА_1 наявні ознаки порушення митних правил, передбачені ст. 471 Митного кодексу України, а саме порушено порядок проходження митного контролю в зонах (кордонах) спрощеного митного контролю, оскільки відповідно до п.4 ст. 366 Митного кодексу України громадянин самостійно обирає «зелений коридор» або «червоний коридор» для проходження митного контролю.

У судове засідання особа, що притягається до адміністративної відповідальності, будучи сповіщеною про розгляд справи, та представник митного органу, явка якого не є обов`язковою, не з`явилися.

З наданих під час складання протоколу про порушення митних правил та з поданих 09.04.2020 року письмових пояснень ОСОБА_1 вбачається, що вини він не визнає, оскільки був готовий всю валюту задекларувати та повідомляв про це працівників митниці.

Вказує, що він працював в Російській Федерації в нафтогазової промислової галузі та 03.03.2020 року звільнився, а 04.03.2020 року вилетів рейсом Сургут-Москва-Мінськ-Київ. З собою він перевозив, не приховуючи, 6500 євро та 8500 доларів США, необхідні для забезпечення проживання його сім`ї (дружини, дочки, онуки).

При цьому під час перетину російського кордону митники на зверх дозволеного нормативу спитали документ з банку, який він пред`явив, і дали йому дозвіл на вивіз валюти.

Також в Мінську при опитуванні щодо наявності валюти митники повернули його до «червоного коридору» і допомогли скласти декларацію.

При прильоті до Києва під час його виходу з багажного сектору за 10 м до поділу виходу через «зелений коридор» або «червоний коридор» працівник митниці покликав його до себе, чим запропонував йому пройти до «зеленого коридору», та спитав про наявність валюти.

ОСОБА_1 одразу ствердно повідомив про наявність і кількість валюти та готовність її задекларувати. На що працівник митниці відповів, що той вже перетнув зелену лінію, та склав протокол про порушення митних правил.

Вказує, що наміру порушувати правила не мав, у нього наявні виправдувальні документи на проведення операцій з готівкою валютою, при цьому працівник митниці сам покликав його ще здалеку саме до «зеленого коридору».

За таких обставин просив розглянути справу без його участі та звільнити його від відповідальності.

З урахуванням вимог ст. 526 МК України та за наявності письмових пояснень суд вважає можливим розглянути справу у відсутності особи, яка притягується до адміністративної відповідальності за порушення митних правил.

Дослідивши та оцінивши зібрані матеріали справи, суд приходить до наступного висновку.

Судом встановлено, що 04.03.2020 року на лінії спрощеного митного контролю «зеленого коридору» залу «Приліт» терміналу «А» Міжнародного аеропорту «Київ» (Жуляни) для проведення вибіркового митного контролю було зупинено громадянина Російської Федерації ОСОБА_1 .

При опитуванні було встановлено, що пасажир переміщує готівкові кошти близькі до гранично допустимої норми дозволеної до переміщення. При перерахунку коштів було встановлено, що ОСОБА_1 переміщував валютні цінності, а саме: 6500 євро, 8500 доларів США, з яких було пропущено суму еквіваленту 10000 (десять тисяч євро) та вилучено 4100 євро.

В своїх поясненнях ОСОБА_1 зазначив, що при проходженні митного кордону, коли його запитали за гроші, він відповів що має 15 тисяч ( 8500 доларів США та 6500 євро), за що і був затриманий. Своєї вини не визнає, оскільки нічого не приховував та був готовий все задекларувати.

04.03.2020 року стосовно ОСОБА_1 складено протокол про порушення митних правил № 0577/10000/20 за ст. 471 МК України за порушення порядку проходження митного контролю в зонах (коридорах) спрощеного митного контролю.

Так, ст. 471 МК України передбачає відповідальність за порушення встановленого цим Кодексом порядку проходження митного контролю в зонах (коридорах) спрощеного митного контролю, тобто переміщення через митний кордон України особою, яка формою проходження митного контролю обрала проходження (проїзд) через «зелений коридор», товарів, переміщення яких через митний кордон України заборонено або обмежено законодавством України, або товарів в обсягах, що перевищують неоподатковувану норму переміщення через митний кордон України.

Відповідно до ч. 1 ст. 458 МК України порушення митних правил є адміністративним правопорушенням, яке являє собою протиправні, винні (умисні або з необережності) дії чи бездіяльність, що посягають на встановлений цим Кодексом та іншими актами законодавства України порядок переміщення товарів, транспортних засобів комерційного призначення через митний кордон України, пред`явлення їх митним органам для проведення митного контролю та митного оформлення, а також здійснення операцій з товарами, що перебувають під митним контролем або контроль за якими покладено на митні органи цим Кодексом чи іншими законами України, і за які цим Кодексом передбачена адміністративна відповідальність.

Згідно з ч. 3 ст. 197 МК України обмеження щодо ввезення на митну територію України та вивезення за межі митної території України валютних цінностей, а також порядок переміщення їх через митний кордон України, у тому числі особливості декларування валютних цінностей (зокрема, визначення граничних сум валютних цінностей, які підлягають письмовому або усному декларуванню), можуть встановлюватися Національним банком України.

Так, Положенням про транскордонне переміщення валютних цінностей, затвердженим постановою Правління Національного банку України від 02 січня 2019 року № 3, визначено порядок ввезення, пересилання на митну територію України, вивезення, пересилання з митної території України або транзит через митну територію України фізичними особами, юридичними особами та банками готівкової валюти і банківських металів.

Відповідно до пунктів 5, 6 Положення фізична особа ввозить в Україну та вивозить за межі України готівкову валюту і банківські метали в сумі/вартістю, що не перевищує в еквіваленті 10000 євро, без письмового декларування митному органу ; фізична особа ввозить в Україну та вивозить за межі України готівкову валюту і банківські метали в сумі/вартістю, що дорівнює або перевищує в еквіваленті 10000 євро, за умови її письмового декларування митному органу в повному обсязі.

Положеннями Митного кодексу в Україні запроваджена двоканальна система митного контролю товарів, що переміщуються через митний кордон України громадянами, яка дає громадянам змогу здійснювати декларування, обираючи один з двох каналів проходу (проїзду транспортними засобами особистого користування) через митний кордон України («зелений» та «червоний» коридори).

Згідно з ч. 5 ст. 366 МК України обрання «зеленого коридору» вважається заявою громадянина про те, що переміщувані ним через митний кордон України товари не підлягають письмовому декларуванню, оподаткуванню митними платежами, не підпадають під встановлені законодавством заборони та/або обмеження щодо ввезення на митну територію України або вивезення за межі цієї території.

Оскільки, на думку митного органу, ОСОБА_1 своїми діями самостійно обрав порядок проходження митного контролю через зону спрощеного митного контролю «зелений коридор», де не передбачено наявність у пасажира предметів, на переміщення яких через митний кордон України встановлено заборони чи обмеження, то, таким чином, ОСОБА_2 , переміщуючи через зону спрощеного митного контролю валютні цінності у розмірі більше 10000 Євро, вчинив дії, які мають ознаки порушення митних правил, відповідальність за які передбачено ст. 471 МК України.

Разом з тим, виходячи з письмових пояснень ОСОБА_1 і доданих до них довідок про доходи та проведення готівкових валютних операцій, суд, що стосується поведінки ОСОБА_1 , зазначає, що немає жодних ознак того, що той навмисно прагнув обійти митні правила.

Так, ОСОБА_1 не заперечував, що він мав валютну готівку у більшому розмірі, гроші, які він перевозив, були отримані на законних підставах, про що він заявив митному органу.

Як він пояснював, то він перетнув лінію «зеленого коридору» оскільки, як він стверджує, працівник митниці сам покликав його і спитав про кількість наявної у нього валюти, про що він одразу ствердно повідомив.

Ці твердження нічим не спростовані, і навпаки, в матеріалах наявні на ім`я ОСОБА_1 документальні підтвердженнями легальності походження іноземної валюти, а саме довідки від 06.02.2020 року та 28.02.2020 року про обмін валюти на суму 2800 Євро, 2500 Євро, 2200 доларів США, 2500 доларів США.

Всі ці обставини вказують на відсутність у ОСОБА_1 навмисного наміру на порушення митних правил.

За цих же обставин відсутні також і докази на скоєння ОСОБА_1 адміністративного проступку з необережності, оскільки перетин лінії контролю «зеленого коридору» був здійснений ним не з наміром його порушити, а за запрошенням працівника митниці та з наміром дізнатись про порядок оформлення наявних у нього валютних коштів.

Проте, йому було повідомлено про те, що він вже порушив правил, перетнувши лінію «зеленого коридору» з кількістю іноземної валюти, що перевищує допустиму норму.

Між тим, із пояснень ОСОБА_1 випливає, що він не самостійно обрав для проходження митного контролю «зелений коридор», опинився у його межах без мети проходження митного контролю та перетинання митного кордону України, а за пропозицією інспектора митного контролю, якому фактично не заявляв про те, що переміщувані ним товари не підпадають під встановлені законодавством обмеження, а, навпаки, об`єктивно та правомірно розраховував при поверненні на Батьківщину на аналогічну допомогу по декларуванню валюти.

Тобто, звідси випливає, що єдиним спірним елементом поведінки, у якому можна було б звинуватити його, була його нездатність подати митним органам письмову заяву про те, що він перевозив таку суму грошей через кордон.

Однак за матеріалами справи встановлено, що під час проведення митного контролю ОСОБА_1 заявив про переміщування ним валюти і пред`явив її до митного контролю, що дає підстави для висновку про здійснення ним усного декларування. Але письмова митна декларація йому для заповнення не надавалась та не пропонувалась.

При цьому системний аналіз ст.ст.257, 366, 471 МК України приводить до висновку, що за умови усного декларування переміщуваних товарів, до яких відноситься і валюта, при проходженні митного контролю на «зеленому коридорі» і ненаданні можливості чи відсутності вимоги зі сторони працівника митного органу заповнити письмову декларацію немає підстав для кваліфікації дій особи за ст. 471 МК України, оскільки відсутні підстави для висновку щодо факту недекларування товару.

Оцінюючи зазначені вище докази, суд приходить до висновку про те, що ОСОБА_1 не порушив порядок проходження митного контролю, будь-якої шкоди державі не завдав.

За таких умов, в діях ОСОБА_1 відсутня об`єктивна сторона правопорушення, передбаченого ст. 471 МК України, що виражається у порушенні існуючого порядку проходження митного контролю в зонах (коридорах) спрощеного митного контролю, тобто, в діянні відсутній склад інкримінованого порушення митних правил.

Згідно з ч. 3 ст. 62 Конституції України обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Таким чином, викладене у своїй сукупності свідчить про відсутність в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, відповідальність за яке передбачена ст. 471 МК України.

Згідно зі ст. 487 МК України провадження у справах про порушення митних правил здійснюється відповідно до цього Кодексу, а в частині, що не регулюється ним, відповідно до законодавства України про адміністративні правопорушення.

Відповідно до правил п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП України провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю, в разі відсутності події та складу адміністративного правопорушення.

Відтак, провадження у справі відносно ОСОБА_1 за вчинення порушення митних правил, передбаченого ст. 471 МК України, підлягає закриттю на підставі п. 1 ч. 1 ст.247КУпАП України.

Керуючись ст.ст. 196, 197, 366, 458, 471, 527-529 МК України, ст.ст. 9, 247, 280, 283, 284 КУпАП України, суддя, -

П О С Т А Н О В И В:

Закрити провадження відносно ОСОБА_1 в справі про порушення митних правил, передбачених ст. 471 МК України, у зв`язку з відсутністю складу адміністративного правопорушення.

Вилучену відповідно до протоколу про порушення митних правил № 0577/10000/20 від 04.03.2020 року іноземну валюту в сумі 4100 євро повернути ОСОБА_1 .

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Постанова може бути оскаржена до Київського апеляційного суду через районний суд, шляхом подання скарги протягом десяти днів з дня винесення постанови.

Суддя: