Справа № 192/1074/20
Провадження № 3/192/406/20
ПОСТАНОВА

Іменем України

"23" липня 2020 р. суддя Солонянського районного суду Дніпропетровської області Стрельников О.О., розглянувши в смт Солоне, Солонянського району, Дніпропетровської області матеріали про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_1 , який народився ІНФОРМАЦІЯ_1 у с. Волоське, Дніпропетровського району, Дніпропетровської області, який проживає в АДРЕСА_1 , працює продавцем магазину «Хлібний Домік» ПСП «Срібна Нива», протягом року до адміністративної відповідальності не притягувався,

за правопорушення, передбачене ст. 443 Кодексу України про адміністративні правопорушення,

В С Т А Н О В И В:

Згідно протоколу про адміністративне правопорушення серії АПР18 №680841 від 13 липня 2020 року, ОСОБА_1 о 21 год. 00 хв. 12 липня 2020 року здійснив продаж продуктів харчування в магазині «Хлібний Домік», а саме в приміщенні ПСП «Срібна Нива» по вул. Шевченко, буд. 6-Г в смт Солоне, Солонянського району, Дніпропетровської області, без засобів індивідуального засобу, чим порушив санітарно-епідемічні норми та правила карантину підпункт 1 пункту 3 постанови Кабінету Міністрів України №500 від 12 червня 2020 року та вчинив правопорушення передбачене ст. 443 КУпАП.

Особа, яка притягується до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 в судове засідання не з`явився, повідомлений про час та місце розгляду протоколу належним чином під підпис в протоколі про адміністративне правопорушення, у зв`язку з чим вважаю можливим розгляд справи про адміністративне правопорушення у відсутність особи, яка притягується до адміністративної відповідальності.

Дослідивши матеріали справи про адміністративні правопорушення, вважаю, що справа підлягає закриттю в зв`язку з таким.

Як вбачається з протоколу про адміністративне правопорушення серії АПР18 №680841 від 13 липня 2020 року, ОСОБА_1 притягується до адміністративної відповідальності за вчинення правопорушення передбачене ст. 443 КУпАП.

Диспозицією ст. 443 КУпАП передбачено, що адміністративним правопорушенням є порушення правил щодо карантину людей, санітарно-гігієнічних, санітарно-протиепідемічних правил і норм, передбачених Законом України "Про захист населення від інфекційних хвороб", іншими актами законодавства, а також рішень органів місцевого самоврядування з питань боротьби з інфекційними хворобами.

Відповідно до ст. 256 КУпАП України у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються: дата і місце його складення, посада, прізвище, ім`я, по батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності (у разі її виявлення); місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих, якщо вони є; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості, необхідні для вирішення справи.

Як вбачається з протоколу про адміністративне правопорушення, фабула адміністративного правопорушення, яке інкримінується ОСОБА_1 не відповідає диспозиції ст. 443 КУпАП, а саме в протоколі не вказано, яке саме порушення вчинив ОСОБА_1 : порушення правил щодо карантину людей, порушення санітарно-гігієнічних чи санітарно-протиепідемічних правил і норм. Зазначення в протоколі, що ОСОБА_1 порушив санітарно-епідемічні норми та правила карантину не відповідає фабулі вказаної статті.

Крім того, в протоколі особою, яка склала протокол про адміністративне правопорушення, зроблено посилання на постанову Кабінету Міністрів України № 500 від 12 червня 2020 року, але при цьому особою, яка скала протокол про адміністративне правопорушення не враховано, що Кабінетом Міністрів України 12 червня 2020 року постанова за № 500 не виносилась.

Слід наголосити, що суддя розглядаючи справу про адміністративне правопорушення не вправі самостійно змінювати на шкоду особі фабулу, викладену у протоколі про адміністративне правопорушення, яка, по суті, становить виклад обвинувачення у вчиненні певного правопорушення, винуватість у скоєнні якого певною особою має доводитися в суді; суддя також не має права самостійно відшукувати докази винуватості особи у вчиненні правопорушення. Адже діючи таким чином, суддя неминуче перебиратиме на себе функції обвинувача, позбавляючись статусу незалежного органу правосуддя, що є порушенням ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі Конвенція).

Так, ч. 1 ст. 6 Конвенції передбачає, що «кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який … встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення».

Відповідно до ч. 2 ст. 6 Конвенції «кожен, кого обвинувачено у вчиненні кримінального правопорушення, вважається невинуватим доти, доки його вину не буде доведено в законному порядку». А згідно з положеннями ч. 3 ст. 6 Конвенції кожний обвинувачений у вчиненні кримінального правопорушення має щонайменше такі права: мати час і можливості, необхідні для підготовки свого захисту; захищати себе особисто чи використовувати юридичну допомогу захисника, вибраного на власний розсуд, або за браком достатніх коштів для оплати юридичної допомоги захисника одержувати таку допомогу безоплатно, коли цього вимагають інтереси правосуддя, тощо.

Європейський суд з прав людини (далі - ЄСПЛ) поширює стандарти, які встановлює Конвенція для кримінального провадження, на провадження у справах про адміністративні правопорушення.

У справі «Карелін проти Росії» («Karelin v. Russia», заява № 926/08, рішення від 20 вересня 2016 року) ЄСПЛ розглянув ситуацію, коли національний суд при розгляді справи про адміністративне правопорушення без участі сторони обвинувачення, що цілком відповідало нормам російського законодавства, ініціював дослідження доказів обвинувачення та за результатами дослідження доказів притягнув особу до відповідальності, уточнивши в судовому рішенні фабулу правопорушення, усунувши певні розбіжності та неточності, які мали місце в протоколі про адміністративне правопорушення. При цьому, за логікою ЄСПЛ, за умови відсутності сторони обвинувачення та при наявності певної неповноти чи суперечностей, суду не залишилося нічого іншого, як взяти на себе функції сторони обвинувачення, самостійно відшукуючи докази винуватості особи, що становить порушення ч. 1 ст. 6 Конвенції в частині дотримання принципу рівності сторін і вимог змагального процесу (за цих умов особа позбавлена можливості захищатися від висунутого проти нього обвинувачення перед незалежним судом, а навпаки вона має захищатися від обвинувачення, яке, по суті, судом підтримується).

Відповідно до ст. 247 КУпАП - провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за відсутність події і складу адміністративного правопорушення.

За таких підстав, оскільки особою, якою складено протокол про адміністративне правопорушення належним чином протокол про адміністративне правопорушення не складено, тому підстав для висновку, що в діях ОСОБА_1 наявний склад адміністративного правопорушення передбаченого ст. 443 КУпАП немає, у зв`язку з чим провадження в справі, згідно ст. 247 КУпАП підлягає закриттю.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 443, 247, 283, 284 КУпАП,

П О С Т А Н О В И В:

Справу про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за ст. 443 КУпАП закрити, за відсутності в його діях складу адміністративного правопорушення передбаченого ст. 443 КУпАП.

Постанова може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду через Солонянський районний суд Дніпропетровської області шляхом подання апеляційної скарги протягом десяти днів з дня винесення постанови.

Суддя Стрельников О.О.