ГОРОДИЩЕНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД ЧЕРКАСЬКОЇ ОБЛАСТІ
справа № 699/537/20
провадження № 3/691/549/20
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

05 серпня 2020 року м. Городище

Суддя Городищенського районного суду Черкаської області Савенко О.М., розглянувши справу про адміністративне правопорушення, яка надійшла від Корсунь-Шевченківського відділення поліції Звенигородського відділу поліції Головного Управління Національної поліції в Черкаській області м.Корсунь-Шевченківський вул.Ярослава Мудрого, №36 Черкаської області про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , українки, громадянки України, місце реєстрації АДРЕСА_1 , не працюючої,-

за ст. 44-3 Кодексу України про Адміністративні Правопорушення, -

встановив:

28 липня 2020 року до Городищенського районного суду Черкаської області з Черкаського апеляційного суду надійшли матеріали адміністративної справи про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за ст.44-3 Кодексу України про Адміністративні Правопорушення, у зв`язку із зміною підсудності.

Із протоколу про адміністративне правопорушення Серії АА №557230 від 06 липня 2020 року вбачається, що ОСОБА_1 , перебувала 06 липня 2020 року близько 15 години в м.Корсунь-Шевченківський вул.Ювілейна Черкаської області, біля автостанції без документів, що посвідчують її особу, чим порушила вимоги Постанови КМУ №392 від 20 травня 2020 року.

ОСОБА_1 , будучи належним чином повідомленою про час та місце розгляду справи в судове засідання не з`явився, а тому в силу вимог ст.268 КУпАП, якою визначено, що присутність особи, яка притягується до адміністративної відповідальності є обов`язковою, а в разі ухилення від явки на виклик судді районного суду особу може бути органом Національної поліції піддано приводу та, враховуючи, що за повідомленням працівника поліції доставити адмінправопорушника не вбачається за можливе, оскільки останній відсутній за місцем проживання, суд, вважає за можливе, розглянути справу у відсутності особи та бере до уваги надані до суду матеріали адміністративних справ. При цьому, суд, враховує вимоги ст.277 КУпАП в частині необхідності дотримання строків розгляду справ про адміністративні правопорушення, якою визначено п`ятнадцятиденний строк розгляду справи з дня одержання органом правомочним її розглядати та обов`язок повідомити про розгляд справи в суді не пізніше, як за три дня до судового засідання.

Представник Корсунь-Шевченківського відділення поліції Звенигородського відділу поліції Головного Управління Національної поліції в Черкаській області, будучи повідомлений вчасно та належним чином про час та місце розгляду справи, в суд не прибув, що не перешкоджає розгляду адміністративної справи у його відсутність.

Розглянувши адміністративну справу, приходжу до наступного висновку.

Згідно ч.2 ст.7 та ст.245 КУпАП провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності, всебічного, повного і об`єктивного з`ясування обставин кожної справи, правильного і справедливого її вирішення.

Згідно ст.9 КУпАП адміністративним правопорушенням визнається протиправна, винна (умисна чи необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Стаття 251 КУпАП визначає, що доказами у справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

На підставі ст. 280 Кодексу України про Адміністративні Правопорушення, судом при розгляді справи стосовно ОСОБА_2 було встановлено обставини, що підлягають зясуванню при розгляді справи про адміністративне правопорушення, а саме відсутність обґрунтованих та підтверджених доказами обставин, які б підтверджували факт вчинення адміністративного правопорушення, винність особи у його вчиненні, через наявність порушень у змісті протоколу про адміністративне правопорушення, відповідно до вимог ст.256 КУпАП.

Протокол про адміністративне правопорушення, це офіційний документ і до нього висуваються певні вимоги. Статтею 256 КУпАП визначено перелік тих даних, що обов`язково повинні бути закріплені у протоколі, для того, щоб він мав відповідну силу і щоб його не можливо було заперечувати. Протокол про адміністративне правопорушення повинен відповідати вимогам ст.256 КУпАП із зазначенням зокрема відомостей про особу порушника, підстав складання протоколу та обставин вчиненого адміністративного правопорушення (місце, час, суть адміністративного правопорушення), кваліфікації дій та пояснень особи, яка притягується до адміністративної відповідальності. Протокол повинен бути підписаний особою, що його склала, та особою, що вчинила правопорушення. За наявності свідків протокол підписується і ними.

Із змісту протоколу про адміністративне правопорушення Серії АА №557230 від 06 липня 2020 року вбачається, що ОСОБА_1 , перебувала 06 липня 2020 року близько 15 години в м.Корсунь-Шевченківський вул.Ювілейна Черкаської області, чим порушила Постанову КМУ №392 від 20 травня 2020 року, що не дає можливості визначитись із правовою кваліфікацією дій ОСОБА_1 , зробити висновок чи порушила вона вище зазначені норми чинного законодавства, які є підставою для притягнення до адміністративної відповідальності за ст.44-3 КУпАП, без розкриття об`єктивної сторони правопорушення, зазначення кваліфікуючих ознак складу адміністративного правопорушення.

Відповідно до вимог закону формулювання суті правопорушення повинно бути чітким і конкретним, із зазначенням місця, часу, способу вчинення його, мотивів і форми вини, а висновки суду щодо оцінки доказів мають вказуватись у вигляді точних і категоричних суджень, які виключали б сумніви з приводу достовірності доказів на обґрунтування висновку про винуватість особи.

Стаття 44-3 КУпАП встановлює відповідальність за порушення правил щодо карантину людей, санітарно-гігієнічних, санітарно-протиепідемічних правил і норм, передбачених Законом України "Про захист населення від інфекційних хвороб", іншими актами законодавства, а також рішень органів місцевого самоврядування з питань боротьби з інфекційними хворобами.

В протоколі про адміністративне правопорушення стосовно ОСОБА_1 суть адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 44-3 КУпАП, не зрозуміла: не конкретизовано, яке з порушень, передбачених диспозицією ст. 44-3 КУпАП, вчинила особа, яка притягається до адмінвідповідальності. Так, п.п. 1, п.п. 2 п. 3 Постанови КМУ №392 від 20 травня 2020 року "Про встановлення карантину з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2, та етапів послаблення протиепідемічних заходів" передбачено, що на період дії карантину забороняється: перебування в громадських будинках і спорудах, громадському транспорті без вдягнутих засобів індивідуального захисту, зокрема респіраторів або захисних масок, що закривають ніс та рот, у тому числі виготовлених самостійно; перебування на вулицях без документів, що посвідчують особу, підтверджують громадянство чи її спеціальний статус. На жоден з цих пунктів відсутнє посилання в протоколі про адміністративне правопорушення стосовно ОСОБА_1 .. В суті правопорушення потрібно чітко зазначити, що вчинила ОСОБА_1 та які правила і норми вона порушила.

Слід, надати оцінку і тому факту, що у змісті протоколу про адміністративне правопорушення зазначено про порушення ОСОБА_1 «Постанови КМУ №392 від 20 травня 2020 року».

Суд, звертає увагу, що, Акт законодавства це нормативно-правовий акт вищої юридичної сили, суб`єктом прийняття (або санкціонування) якого є парламент як законодавчий орган державної влади.

Аналізуючи діюче законодавство на час розгляду адміністративної справи, слід зауважити, що взагалі відсутній такий нормативно-правовий акт як «Постанови КМУ №392 від 20 травня 2020 року», оскільки вірною назвою є Постанова Кабінету Міністрів України від 20 травня 2020 року N 392 «Про запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2». Однак, Постанова Кабінету Міністрів України, не є актом законодавства в розумінні ст. 44-3 КУпАП, так як, суб`єктом його видачі є Кабінет Міністрів України, а не Верховна Рада України, як єдиний законодавчий орган України.

Крім того, протокол Серії АПР18 №519891 від 22 липня 2020 року про адміністративне правопорушення, який визначає межі судового розгляду і є доказом по справі, всупереч вимог ст. 256 КУпАП, не містить відомостей стосовно об`єктивної сторони складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст.44-3 КУпАП, що не дає можливості, відповідно, надати оцінку кваліфікації дій вчиненому адміністративному правопорушенню. Також, в протоколі про адміністративне правопорушення не зазначено нормативний акт, який передбачає відповідальність за вказане правопорушення, не вказано свідків, до протоколу не додано пояснень та характеризуючих даних особи, яка притягується до адміністративної відповідальності. З наведеного слід вбачати, що факт вчинення адміністративного правопорушення об`єктивно не підтверджено доказами. Зазначені недоліки унеможливлюють зробити висновок суду про належну кваліфікацію дій ОСОБА_1 ..

Невідповідність протоколу про адміністративне правопорушення вимогам ст.256 КУпАП створює перешкоди для прийняття у справі законного й обґрунтованого судового рішення та робить неможливим в подальшому виконання постанови у разі накладення адміністративного стягнення.

Згідно ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» суди застосовують при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод та практику Європейського Суду з прав людини як джерело права.

В рішення ЄСПЛ «Надточій проти України» (рішення від 15.05.2008, заява N7460/03) правопорушення, яке розглядається, має ознаки, притаманні «кримінальному обвинуваченню» у значенні статті 6 Конвенції, що вимагає дотримання стороною обвинувачення, яку в цій справі представляє автор протоколу про адміністративне правопорушення, відповідного доказового забезпечення, що передбачає такий рівень доказування, який не залишає жодних розумних сумнівів щодо доведеності вини обвинуваченого. Вимоги ч. 2 ст. 251 КУпАП та вищевказане рішення ЄСПЛ, згідно ст. 19 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського Суду з прав людини», обов`язкові і для працівників Національної поліції.

Відповідно до ст. 247 КУпАП визначені обставини, що виключають провадження у справі про адміністративне правопорушення, серед яких пунктом 1 визначено відсутність складу адміністративного правопорушення.

З врахуванням вищенаведеного та в силу вимог ст.251 КУпАП суд, позбавлений можливості ґрунтовно, повно, всебічно і об`єктивно, за відсутності доказів правильно вирішити справу, оскільки протокол про адміністративне правопорушення стосовно ОСОБА_1 не є ні відносним, ні допустимим, остільки був складений не в установленому законом порядку і передбаченими способами, а встановлені правила допустимості і відносності доказів є гарантом їх достовірності та істинності.

За таких обставин, враховуючи, що протокол про адміністративне правопорушення не відповідає вимогам ст.256 КУпАП, а надані суду першої інстанції матеріали не містять достатньо доказів, які б вказували на наявність в діях ОСОБА_1 складу правопорушення, передбаченого ст.44-3 КУпАП провадження у справі слід закрити у відповідності до вимог п.1 ч.1 ст.247 КУпАП за відсутності в діях останньої складу адміністративного правопорушення передбаченого ст.44-3 КУпАП,

Керуючись, ст.ст.247, 248, 249, 251, 252, 256, 280, 294 Кодексу України про Адміністративні Правопорушення ,-

постановив:

Провадження №3/691/549/20 в адміністративній справі №699/537/20 про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за ст.44-3 КУпАП закрити на підставі п.1 ч.1 ст.247 КУпАП.

Звільнити ОСОБА_1 , від адміністративної відповідальності, передбаченої ст.44-3 КУпАП, в зв`язку з відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.

Копію постанови надіслати для відому до Корсунь-Шевченківського відділення поліції Звенигородського відділу поліції Головного Управління Національної поліції в Черкаській області та ОСОБА_1 ..

Апеляційну скаргу на постанову судді по справі про адміністративне правопорушення може бути подано протягом десяти днів з дня винесення постанови до Черкаського апеляційного суду через Городищенський районний суд Черкаської області.

Постанова судді набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги та може бути звернена до виконання протягом трьох місяців з дня її винесення, якщо інше не встановлено КУпАП та іншими законами України.

Суддя О. М. Савенко