П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11.06.2020 м. Ужгород

Суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області Фазикош О.В., розглянувши матеріали справи про адміністративне правопорушення за протоколом серії АПР18 №052287 від 01.12.2019, які надійшли від Ужгородського районного відділення поліції Ужгородського відділу поліції ГУНП в Закарпатській області відносно громадянина України ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , тимчасово непрацюючого, за ознаками вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП,

ВСТАНОВИВ:

З протоколу про адміністративне правопорушення серії АПР18 №052287 від 01.12.2019, вбачається, що 22.11.2019 о 15 год. 00 хв. гр. ОСОБА_1 , перебуваючи в с. Соловка, вул. Кікень біля будинку 45, виражався нецензурною лайкою та пошкодив ножем переднє ліве колесо на автомобілі ВАЗ 2104 державний номерний знак НОМЕР_1 , чим вчинив адміністративне правопорушення, передбачене ст. 173 КУпАП.

В судове засідання ОСОБА_1 повторно не з`явився, про час та місце розгляду справи повідомлений належним чином, про причини неявки суд не повідомив, будь-яких заяв та клопотань від останнього на адресу суду не надходило.

Дослідивши матеріали справи, суд дійшов висновку, що вирішуючи питання про можливість притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності слід виходити з наступного.

Згідно з диспозицією ст.173 КУпАП адміністративна відповідальність передбачена за дрібне хуліганство, тобто нецензурна лайка в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Об`єктом цього правопорушення є суспільні відносини у сфері громадського порядку. Громадський порядок - це обумовлена потребами суспільства система врегульованих правовими та іншими соціальними нормами система відносин, що складаються у громадських місцях в процесі спілкування людей, і яка має на меті забезпечення спокійної обстановки суспільного життя, нормальних умов для праці і відпочинку людей, для діяльності державних органів, а також підприємств, установ та організацій. Об`єктивна сторона вказаного правопорушення полягає у нецензурній лайці в громадських місцях, образливому ставленні до громадян та інших діях, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Суб`єктивна сторона правопорушення характеризується наявністю вини у формі прямого або непрямого умислу. Особа усвідомлює, що її дії протиправні, вона передбачає, що в результаті їх здійснення будуть порушені громадський порядок і прагне до цього. Елементом суб`єктивної сторони дрібного хуліганства є також мотив задоволення індивідуальних потреб самоствердження шляхом ігнорування гідності інших людей.

Як вбачається з матеріалів справи, до протоколу про адміністративне правопорушення долучені пояснення потерпілого ОСОБА_2 та гр. ОСОБА_3 , в яких зазначено, що ОСОБА_1 після того, як проколов ножем колесо автомобіля, погрожував тим, що на наступний раз поріже горло.

ч. 2 ст. 9 КУпАП передбачено, що адміністративна відповідальність за правопорушення, передбачені цим Кодексом, настає, якщо ці порушення за своїм характером не тягнуть за собою відповідно до закону кримінальної відповідальності.

Статтею 214 КПК України визначено, що слідчий, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань.

З долучених рапортів працівників поліції вбачається, що за даним фактом до Ужгородського ВРП Ужгородського ВП ГУНП в Закарпатській області звертався заявник ОСОБА_2 .

Постановою Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 14.02.2020 матеріали справи про адміністративне правопорушення за протоколом серії АПР18 №052287 від 01.12.2019, відносно громадянина України ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 за ст. 173 КУпАП направлено до Ужгородського районного відділення поліції Ужгородського відділу поліції ГУНП в Закарпатській області як такі, що містять ознаки кримінального правопорушення для проведення відповідних заходів щодо встановлення наявності або відсутності складу кримінального правопорушення, та оформлення матеріалів відповідно до норм КУпАП.

07.05.2020 матеріали справи надійшли до Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області у зв`язку із неможливістю встановити наявність складу кримінального правопорушення через відсутність заяви потерпілого про вчинення кримінального правопорушення.

11.06.2020 ОСОБА_2 подано письмову заяву, за змістом якої останній повідомив, що відмовляється від своїх претензій стосовно погрози на його життя з боку ОСОБА_1 , який пошкодив майно належне ПрАТ «Закарпаттяобленерго», відмовляється від своєї заяви про вчинений злочин. Разом з тим, долучив до вказаної заяви письмову заяву ПрАТ «Закарпаттяобленерго» про кримінальне правопорушення та довідку про належність пошкодженого майна та його вартість.

З долученої заяви ПрАТ «Закарпаттяобленерго» вих. №534-26/446 від 25.11.2019 встановлено, що за товариство звернулося до Ужгородського районного відділення поліції Ужгоросдкього ВП ГУНП в Закарпатській області із заявою про вчинення кримінального правопорушення за ознаками ч.1 ст. 194, ч.1 ст. 296 КК України.

У вказаному зверненні заявник повідомив, що 22.11.2019 року близько 15.10 год. під час здійснення реконструкції будинкового вводу інженером з технічного обслуговування приладів та обліку Ужгородського РЕМ ПрАТ «Закарпаттяобленерго» ОСОБА_4 ., майстром Чопської виробничої дільниці Ужгородського РЕМ ПрАТ «Закарпаттяобленерго» ОСОБА_5 ., електромонтером Чопської виробничої дільниці Ужгородського РЕМ ПрАТ «Закарпаттяобленерго» ОСОБА_6 за адресою: Ужгородський район, село Салівка, вулиця Кікень, 43, було пошкоджено (розрізано ножем) ліве переднє колесо припаркованої неподалік робочої машини Чопської виробничої дільниці Ужгородського РЕМ ПрАТ «Закарпаттяобленерго» ВАЗ 2104 (номерний знак НОМЕР_1 ) особою чоловічої статі, яка вийшла з домоволодіння за адресою: АДРЕСА_1 , вчинила вищевказане кримінальне правопорушення і повернулася до свого будинку. На місце події прибула чергово-оперативна бригада поліції, яку було повідомлено майстром Чопської виробничої дільниці Ужгородського РЕМ ПрАТ «Закарпаттяобленерго» ОСОБА_5 . за номером телефону 102. Незаконними діями особи чоловічої статі Ужгородському РЕМ ПрАТ «Закарпаттяобленерго» завдано матеріальної шкоди, у розмірі 850,00 грн.

Якщо зі звернення особи вбачається, що вона порушує перед органом досудового розслідування питання про вчинення кримінального правопорушення, ініціюючи здійснення ним дій, визначених КПК, то навіть за умови, що результати аналізу наведених особою відомостей свідчать про відсутність ознак складу злочину, такі відомості мають бути внесені до ЄРДР з подальшим закриттям кримінального провадження відповідно до ст. 284 КПК.

Однак, дані про внесення до ЄРДР відомостей з приводу повідомлення ПрАТ «Закарпаттяобленерго» вих. №534-26/446 від 25.11.2019 та прийняте рішення за результатами проведеного розслідування відсутні.

Статтею 214 КПК України визначено, що слідчий, прокурор після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до ЄРДР та розпочати розслідування під час якого прокурор, керівник органу досудового розслідування, слідчий зобов`язані всебічно, повно і неупереджено дослідити всі обставини кримінального провадження та надати їм належну правову оцінку та забезпечити прийняття законних і неупереджених процесуальних рішень.

Слідчий, прокурор, інша службова особа, уповноважена на прийняття та реєстрацію заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення, зобов`язані прийняти та зареєструвати таку заяву чи повідомлення. Відмова у прийнятті та реєстрації заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення не допускається.

Розглядаючи матеріали даної справи, суд приймає до уваги висновки Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ, викладені в Узагальненні "Про практику розгляду скарг на рішення, дії чи бездіяльність органів досудового розслідування чи прокурора під час досудового розслідування" від 12 січня 2017 року. Зокрема в пункті 2 висновків Узагальнення вказано, що якщо особа звертається з певним документом до органів, відповідальних за реалізацію завдань кримінального провадження, пов`язаних із вчиненням, на її думку, кримінального правопорушення, то це звернення недопустимо розцінювати як таке, в якому реалізується право особи на внесення пропозицій стосовно вдосконалення роботи органів досудового розслідування, викриття недоліків у їх роботі або як прояв участі у державних справах (тобто в порядку Закону України «Про звернення громадян»). Також неправильно (з цих же міркувань) розглядати заяви, які, на думку уповноважених суб`єктів органів досудового розслідування, містять відомості про кримінальне правопорушення, за правилами ст. 214 КПК, а які таких відомостей не містять, - за правилами Закону України «Про звернення громадян», оскільки така ознака не може використовуватись як розмежувальна для цих двох видів звернень.

Отже, якщо зі звернення особи вбачається, що вона порушує перед органом досудового розслідування питання про вчинення кримінального правопорушення, ініціюючи здійснення ним дій, визначених КПК, то навіть за умови, що результати аналізу наведених особою відомостей свідчать про відсутність ознак складу злочину, такі відомості мають бути внесені до ЄРДР з подальшим закриттям кримінального провадження відповідно до ст. 284 КПК.

Згідно п. 3 висновку Узагальнення, з метою належного дотримання процесуальних вимог щодо розгляду скарг на бездіяльність слідчого, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, слідчим суддям необхідно зважати на те, що такі вимоги не передбачають здійснення оцінки обґрунтованості заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, а передбачають лише обов`язок уповноважених органів здійснити фіксацію наданих особою відомостей про кримінальне правопорушення, які вона надає усвідомлено для реалізації відповідними органами завдань кримінального провадження.

Згідно до ч.2 ст. 9 КУпАП адміністративна відповідальність за правопорушення, передбачені цим Кодексом, настає, якщо ці порушення за своїм характером не тягнуть за собою відповідно до закону кримінальної відповідальності.

Факт нанесення матеріальної шкоди ПрАТ « ОСОБА_7 » вбачається із протоколу про адміністративне правопорушення, протоколу про прийняття заяви про вчинене кримінальне правопорушення (або таке, що готується), письмових пояснень.

Оскільки було спричинено майнові збитки, то в діях ОСОБА_1 вбачається склад кримінального правопорушення. При цьому, судом враховується що потерпілий не бажає його притягувати до кримінальної відповідальності, що узгоджується з приписами ст.477 КПК України.

Поряд з цим, згідно із ч.4 ст.26 КПК України кримінальне провадження у формі приватного обвинувачення розпочинається лише на підставі заяви потерпілого.

Відповідно до п.1 ст.477 КПК України кримінальним провадженням у формі приватного обвинувачення є провадження, яке може бути розпочате слідчим, прокурором лише на підставі заяви потерпілого щодо кримінальних правопорушень, передбачених, в тому числі, статтею 125, 126, 129 КК України. Разом з тим, ст. 194, ст. 296 КК України до вказаного переліку не входить.

Відповідно до п.3 постанови Пленуму Верховного суду України від 22.12.2006 року №10 «Про судову практику у справах про хуліганство» при вирішенні питання про відмежування кримінально караного хуліганства від дрібного слід виходити з того, що відповідно до ч. 1 ст.296 КК хуліганство-це умисне грубе порушення громадського порядку з мотивів явної неповаги до суспільства, яке супроводжується особливою зухвалістю або винятковим цинізмом. Якщо таке порушення не супроводжувалось особливою зухвалістю або винятковим цинізмом, його необхідно кваліфікувати як дрібне хуліганство за ст. 173 Кодексу України про адміністративні правопорушення.

Згідно п. 5 вказаної постанови Пленуму за ознакою особливої зухвалості хуліганством може бути визнано таке грубе порушення громадського порядку, яке супроводжувалось, наприклад, насильством із завданням потерпілій особі побоїв або заподіянням тілесних ушкоджень, знущанням над нею, знищенням чи пошкодженням майна, зривом масового заходу, тимчасовим припиненням нормальної діяльності установи, підприємства чи організації, руху громадського транспорту тощо, або таке, яке особа тривалий час уперто не припиняла.

Натомість, всупереч вимогам ст. 214 КПК України, відомості за заявою ПрАТ «Закарпаттяобленерго» про кримінальне правопорушення до ЄРДР не внесено. Крім того, як вбачається з матеріалів справи було отримано та зареєстровано заяву від 25.11.2019 року від ПрАТ «Закарпаттяобленерго» про вчинення кримінального правопорушення за ознаками ч.1 ст. 194, ч.1 ст. 296 КК України.

З досліджених матеріалів справи про адміністративне правопорушення, встановлено, що дії ОСОБА_1 , можуть мати ознаки кримінального правопорушення, проте вказаним обставинам не надано жодної правової оцінки, оскільки до складених матеріалів справи про адміністративне правопорушення не долучено постанови про закриття кримінального провадження за вчинене, а тому це фактично унеможливлює прийняття судом рішення щодо ОСОБА_1 , оскільки згідно ст. 61 Конституції України ніхто не може бути двічі притягнений до юридичної відповідальності одного виду за одне й те саме правопорушення.

У відповідності до ст. 253 КУпАП, якщо при розгляді справи орган (посадова особа) прийде до висновку, що в адміністративному порушенні є ознаки кримінального правопорушення, він передає матеріали прокурору або органу досудового розслідування.

При цьому, закон не вимагає, щоб на момент направлення матеріалів прокурору чи органу досудового розслідування суд з достовірністю встановив усі елементи складу злочину. Для ініціювання питання про проведення досудового розслідування достатньо наявності в діях особи, яка притягається до відповідальності, ознак кримінального правопорушення.

Відповідно до п.15 Пленуму Верховного Суду України №10 від 22.12.2006 р. «Про судову практику у справах про хуліганство», суди не повинні застосовувати заходи адміністративного стягнення, передбачені ст.173КпАП, щодо осіб, дії яких містять ознаки злочинів (самоправство, завдання побоїв, заподіяння легких тілесних ушкоджень та ін.) або проступків, що не є дрібним хуліганством.

Зважаючи на викладене та вимоги ч. 2 ст. 284 КУпАП справа про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 за ч.1 ст. 173 КУпАП підлягає закриттю з направленням матеріалів справи органу досудового розслідуванню для внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань про вчинення ОСОБА_1 кримінального правопорушення та організації проведення досудового розслідування.

При цьому, направляючи справу для проведення досудового розслідування, суд заздалегідь не вирішує питання про доведеність вини ОСОБА_1 у вчиненні кримінального правопорушення, а також про правову кваліфікацію його діянь, оскільки з`ясування всіх обставин у справі, зокрема щодо наявності умислу, вини, причинно-наслідкового зв`язку та надання правильної кваліфікації дій можливо лише на підставі оцінки доказів, які можуть бути отримані процесуальним шляхом в ході проведення досудового розслідування.

Керуючись ст.ст.9,253,294 КУпАП, суддя-

ПОСТАНОВИВ:

Провадження в справі про адміністративне правопорушення за протоколом серії АПР18 №052287 від 01.12.2019, відносно громадянина України ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за ознаками вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 173 КУпАП - закрити.

Направити матеріали про адміністративне правопорушення за протоколом серії АПР18 №052287 від 01.12.2019, відносно громадянина України ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ,за ознаками вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 173 КУпАП, до Ужгородського районного відділення поліції Ужгородського відділу поліції Головного управління національної поліції в Закарпатській області, як такі, що мають ознаки складу кримінального правопорушення.

Постанова по справі про адміністративне правопорушення може бути оскаржена протягом десяти днів з дня вручення такої постанови. Апеляційна скарга подається до відповідного апеляційного суду через місцевий суд, який виніс постанову.

Суддя Ужгородського

міськрайонного суду О.В.Фазикош