Справа № 478/940/20 Провадження № 3/478/423/2020
П О С Т А Н О В А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
02 липня 2020 року. Суддя Казанківського районного суду Миколаївської області Томашевський О.О, за участю секретаря судових засідань Григоренко Н.О., особи, що притягається до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , розглянувши матеріали справи про адміністративне правопорушення, про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , українку, громадянку України, одружену, маючу на утриманні двох малолітніх дітей, працюючої на посаді фахівця з тендерних закупівель Казанківського професійного аграрного ліцею, проживаючої за адресою: АДРЕСА_1 , за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч.3 ст.164-14 КУпАП,
З протоколу про адміністративне правопорушення № 14/26/2020пр від 16.06.2020 року вбачається, що при проведенні моніторингу процедури закупівлі за номером ID: UA-2020-04-21-000774-с за предметом «Паливо» (за ДК 021:2015:09130000-9 Нафта і дистилянти), що здійснювалась Казанківським професійним аграрним ліцеєм, який розташований за адресою: Миколаївська область, Казанківський район, смт. Казанка, вул. Молодіжна, 5, виявлено порушення законодавства про закупівлі в частині невідхилення тендерної пропозиції, яка підлягала відхиленню відповідно до закону, що відображено у висновку про результати моніторингу процедури закупівлі, який оприлюднений в електронній системі закупівель 26.05.2020 року.
Так, фахівець з тендерних закупівель та уповноважена особа Замовника ОСОБА_1 , яка згідно пункту 2.11 Положення про уповноважену особу з публічних закупівель, затвердженого 11.02.2020 року, зобов`язана дотримуватися норм чинного законодавства у сфері публічних закупівель, допустила порушення щодо невідхилення тендерної пропозиції ТОВ «Кворум-Нафта». Зокрема, після спливу терміну встановленого ч.6 ст.17 Закону України «Про публічні закупівлі», 22.05.2020 року не відхилила тендерну пропозицію учасника ТОВ «Кворум-Нафта», який після визначення його переможцем (протокольне рішення від 12.05.2020 року № 65) в порушення вимог ч.6 ст.17 Закону України «Про публічні закупівлі» не надав документи, що підтверджують відсутність підстав, установлених п.12 ч.1 та ч.2 ст.17 Закону України «Про публічні закупівлі», та підлягав відхиленню.
Як наслідок, Замовником 25.05.2020 року з ТОВ «Кворум-Нафта» укладено договір № тТВ МО - 683, що є порушенням ч.7 ст.33 Закону України «Про публічні закупівлі», за що передбачена відповідальність згідно ч.3 ст.164-14 КУпАП.
Вислухавши пояснення ОСОБА_1 , допитавши свідка, дослідивши матеріали справи, суд дійшов наступних висновків.
Згідно положень ст. 245 КУпАП завданням провадження в справах про адміністративні правопорушення є, зокрема, своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності із законом, а також забезпечення виконання винесеної постанови.
Так, підставою для притягнення особи до адміністративної відповідальності є вчинення нею адміністративного правопорушення.
За визначенням ст. 9 КУпАП, адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.
За загальними правилами дії закону про відповідальність за адміністративні правопорушення в часі, встановленими ч. 1 ст. 8 КУпАП, особа, яка вчинила адміністративне правопорушення, підлягає відповідальності на підставі закону, що діє під час і за місцем вчинення правопорушення.
Так, ч. 3 ст. 164-14 КУпАП встановлено адміністративну відповідальність за невідхилення тендерних пропозицій, які підлягали відхиленню відповідно до закону, а тому, її диспозиція є бланкетною, тобто такою, що посилається на певні норми права, які безпосередньо встановлюють такі вимоги.
Правові та економічні засади здійснення закупівель товарів, робіт і послуг для забезпечення потреб держави та територіальної громади, в тому числі, порядок оприлюднення інформації про публічні закупівлі, встановлений Законом України «Про публічні закупівлі».
Відповідно до ч.6 ст.17 Закону України «Про публічні закупівлі» переможець процедури закупівлі у строк, що не перевищує десяти днів з дати оприлюднення в електронній системі закупівель повідомлення про намір укласти договір про закупівлю, повинен надати замовнику документи шляхом оприлюднення їх в електронній системі закупівель, що підтверджують відсутність підстав, визначених пунктами 2, 3, 5, 6, 8, 12 і 13 частини першої та частиною другою цієї статті.
Згідно ч.7 ст.33 Закону України «Про публічні закупівлі» у разі відмови переможця процедури закупівлі/спрощеної закупівлі від підписання договору про закупівлю відповідно до вимог тендерної документації/оголошення про проведення спрощеної закупівлі, неукладення договору про закупівлю з вини учасника або ненадання замовнику підписаного договору у строк, визначений цим Законом, або ненадання переможцем процедури закупівлі документів, що підтверджують відсутність підстав, установлених статтею 17 цього Закону, замовник відхиляє тендерну пропозицію/пропозицію такого учасника, визначає переможця процедури закупівлі/спрощеної закупівлі серед тих учасників, строк дії тендерної пропозиції яких ще не минув, та приймає рішення про намір укласти договір про закупівлю у порядку та на умовах, визначених цією статтею.
Вказані обставини підтверджуються документами доданими до протоколу про адміністративне правопорушення, зокрема, наказом Управління Південного офісу Держаудитслужби в Миколаївській області від 20.05.2020 року № 138 «Про початок моніторингу закупівлі», висновком про результати моніторингу закупівлі, протокольним рішенням № 65 щодо визначення переможця та прийняття рішення про намір укласти договір за результатами процедури закупівлі від 12.05.2020 року, наказом Казанківського професійного аграрного ліцею від 10.02.2020 року № 5-к «Про прийняття на роботу ОСОБА_1 », положенням про уповноважену особу з організації та проведення процедур закупівлі.
Оскільки сам факт невідхилення тендерних пропозицій, які підлягали відхиленню відповідно до закону утворює склад адміністративного правопорушення, передбаченого ч.3 ст.164-14 КУпАП, то суд вважає, що ОСОБА_1 дійсно було порушено вимоги ч.7 ст.33 Закону України «Про публічні закупівлі», за що передбачена адміністративна відповідальність за ч.3 ст.164-14 КУпАП.
В той же час, ст. 22 КУпАП встановлено, що при малозначності вчиненого адміністративного правопорушення орган (посадова особа), уповноважений вирішувати справу, може звільнити порушника від адміністративної відповідальності і обмежитись усним зауваженням.
По суті, правопорушник звільняється від правових наслідків свого протиправного діяння, виходячи із засад гуманності, хоча це діяння як під час вчинення, так і під час звільнення від відповідальності залишається правопорушенням. У законодавстві не закріплено визначення малозначного правопорушення та відсутні вказівки на його ознаки. У кожному конкретному випадку суд має вирішувати питання про визнання діяння малозначним, виходячи, зокрема, з того, що його наслідки не становлять великої суспільної небезпеки, не завдали або не здатні завдати значної шкоди суспільним або державним інтересам, правам та свободам інших осіб.
На думку суду, для встановлення ступеня суспільної небезпечності необхідно проаналізувати всі сторони допущеного порушення, оцінити обставини вчинення порушення, мету, мотив і спосіб, а також наявність умов, що дають змогу досягти виховних і превентивних цілей.
Так, ОСОБА_1 в судовому засіданні пояснила, що працює в Казанківському професійному аграрному ліцеї на посаді фахівця тендерних закупівель. З огляду на положення про уповноважену особу з організації та проведення процедур закупівель, затвердженого директором ліцею, до уповноваженої особи віднесено службову, посадову та іншу фізичну особу замовника, визначену відповідальною за організацію та проведення процедур закупівлі згідно із законом на підставі власного розпорядчого рішення або трудового договору (контракту). Згідно з контрактом від 10.02.2020 року № 54-к вона працює в ліцеї на посаді фахівця з тендерних закупівель і безпосередньо підпорядковується директору ліцею. Пунктом 5 вказаного контракту передбачено заборону щодо прийняття самостійних рішень щодо визначення переможця процедури закупівлі, укладення договорів чи їх розірвання.
Таким чином, з огляду на умови контракту та надані їй повноваження, вона не мала приймати самостійного рішення щодо відхилення тендерної пропозиції ТОВ «Кворум-Нафта» та в цій ситуації виконала розпорядження директора ліцею щодо прийняття пропозиції товариства.
Допитаний в судовому засіданні свідок - директор Казанківського професійного аграрного ліцею ОСОБА_2 пояснив, що тендерна пропозиція ТОВ «Кворум-Нафта» щодо пального була вигідною з точки зору вартості пального. Він особисто є уповноваженою особою відповідальною за організацію та проведення процедур закупівлі та лише він мав повноваження щодо відхилення тендерної пропозиції ТОВ «Кворум - Нафта». Натомість, інших тендерних пропозицій не було, а тому, якщо він би прийняв рішення щодо відхилення пропозиції у вказаного товариства, довелось би проводити новий тендер, наслідком якого були б втрати бюджету, оскільки вартість пального зростала, про що свідчить наданий судді розрахунок цін пального на українських АЗС.
Аналізуючи наведені пояснення та дослідженні матеріали, суддя не вбачає підстав для сумнівів в тому, що правопорушення було вчинено ОСОБА_1 , позаяк саме вона є уповноваженою особою, відповідальною за організацію та проведення процедур закупівель, нею приймались та підписувались рішення щодо визначення переможця за проведеною процедурою тендеру та рішення про намір укласти договір.
В той же час суддею не встановлено, дійсних намірів порушити чинне законодавство України ОСОБА_1 , яка надала перевагу визначеним їй повноваженням на підставі внутрішньо розпорядчих документів ліцею та розпоряджень директора, з чого суддя вбачає ознаки необережної форми вини, які не являють собою суспільної небезпеки та не здатні завдати значної шкоди суспільним або державним інтересам.
Крім цього, суддя бере до уваги наступні відомості, а саме, що ОСОБА_1 одружена, має на утриманні двох малолітніх дітей, незначний дохід у вигляді заробітної плати, а також єдиний вид адміністративного стягнення, який передбачений санкцією ч.3 ст. 164-14 КУпАП у вигляді штрафу та його розмір, що унеможливлює застосування судом альтернативних мір покарання.
За вищевикладених обставин, суддя дійшов висновку про можливість визнання вчиненого ОСОБА_1 правопорушення малозначним, а виховні і превентивні цілі в даному випадку будуть досягнуті і без застосування адміністративного стягнення.
Таким чином, суддя вважає, що наявні підстави звільнити ОСОБА_1 від адміністративної відповідальності на підставі ст.22 КпАП та обмежитися усним зауваженням, у зв`язку з чим, провадження по справі слід закрити.
На підставі вище викладеного, керуючись ст.ст.22, 164-14, 283, 284 КУпАП, суддя,
П о с т а н о в и в:
Визнати ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , винною у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.3 ст.164-14 КУпАП.
Звільнити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , від адміністративної відповідальності за ч.3 ст. 164-14 КУпАП на підставі ст.22 КУпАП, обмежившись усним зауваженням, а провадження по справі закрити.
Постанова судді у справі про адміністративне правопорушення може бути оскаржена протягом десяти днів з дня винесення постанови особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником, а також прокурором у випадках, передбачених частиною п`ятою статті 7 та частиною першою статті 287 КУпАП.

Апеляційна скарга, подана після закінчення цього строку, повертається апеляційним судом особі, яка її подала, якщо вона не заявляє клопотання про поновлення цього строку, а також якщо у поновленні строку відмовлено.

Апеляційна скарга подається до Миколаївського апеляційного суду через Казанківський районний суд Миколаївської області.

Суддя Казанківського районного суду

Миколаївської області О.О. Томашевський