Дата документу 16.06.2020 Справа № 554/4600/20
П О С Т А Н О В А Іменем України

16 червня 2020 року суддя Октябрського районного суду м. Полтави Микитенко В.М., розглянувши адміністративний матеріал, що надійшов з Головного управління ДПС у Полтавській області про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Кочубеївка Чутівського району Полтавської області, працюючого керівником ТОВ «БК «Житло-Буд», ідентифікаційний код НОМЕР_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , за ч. 1 ст. 163-2 КУпАП, -

В С Т А Н О В И В:

Відповідно до протоколу про адміністративне правопорушення № 973/16-31-50-042 від 25 травня 2020 року, 19 травня 2020 року під час проведення камеральної перевірки ТОВ «БК «Житло-Буд», що за адресою: м. Полтава, бульвар Боровиковського, 2/4, кв. (офіс) 1, встановлено порушення, вчинене його керівником, а саме: несвоєчасне подання платіжного доручення до установи банку (Казначейства України) на поповнення електронного рахунку в Системі електронного адміністрування податку на додану вартість за лютий 2020 року, по терміну сплати 30.03.2020 року у сумі 30369 грн, фактично сплачено 23.04.2020 року, чим порушив п. 57.1 ст. 57, п. 203.2 ст. 203 Податкового кодексу України.

ОСОБА_1 у судове засідання не з`явився, не повідомив суд про причини неявки, будучи належним чином повідомленим про день та час слухання справи.

Дослідивши матеріали справи, суд приходить до такого.

Згідно ст. 9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Частина 1 ст. 163-2 КУпАП передбачає адміністративну відповідальність за неподання або несвоєчасне подання посадовими особами підприємств, установ та організацій платіжних доручень на перерахування належних до сплати податків та зборів (обов`язкових платежів).

Виходячи з вимог ст. 62 Конституції України, притягнення особи до адміністративної відповідальності можливе лише у разі доведення її вини в установленому законом порядку належними та допустимими доказами, що є складовою справедливого правосуддя у розумінні ст. 6 Конвенції про захист прав і основоположних свобод.

Відповідно до ст. 251 КУпАП доказами у справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

У протоколі про адміністративне правопорушення, згідно з положеннями ст. 256 КУпАП, зазначаються: дата і місце його складення, посада, прізвище, ім`я, по батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності (у разі її виявлення); місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих, прізвище викривача (за його письмовою згодою), якщо вони є; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості, необхідні для вирішення справи. Якщо правопорушенням заподіяно матеріальну шкоду, про це також зазначається в протоколі.

Протокол підписується особою, яка його склала, і особою, яка притягається до адміністративної відповідальності; при наявності свідків і потерпілих протокол може бути підписано також і цими особами.

У разі відмови особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, від підписання протоколу, в ньому робиться запис про це. Особа, яка притягається до адміністративної відповідальності, має право подати пояснення і зауваження щодо змісту протоколу, які додаються до протоколу, а також викласти мотиви свого відмовлення від його підписання.

При складенні протоколу особі, яка притягається до адміністративної відповідальності, роз`яснюються його права і обов`язки, передбачені статтею 268 цього Кодексу, про що робиться відмітка у протоколі.

Наявний у матеріалах справи протокол про адміністративне правопорушення, всупереч вимог ст. 256 КУпАП не містить підписів особи, що притягається до відповідальності щодо ознайомлення із протоколом та роз`яснення процесуальних прав, тому не може бути допустимим доказом, позаяк КУпАП, який є основним нормативно-правовим актом, що визначає порядок провадження у справах про адміністративні правопорушення, не передбачає можливості складення протоколу без особи.

Акт камеральної перевірки від 19.05.2020 року, на підставі якого складений протокол також не містить підписів керівника установи та головного бухгалтера, відтак теж не може бути прийнятий судом до уваги в якості достатнього та допустимого доказу правопорушення.

Інших доказів матеріали справи не містять.

Таким чином провина ОСОБА_1 у вчиненні правопорушення не доведена поза розумним сумнівом.

При цьому суд також звертає увагу на необхідність дотримання засад юридичної визначеності, з огляду на звільнення платників від відповідальності за порушення правил сплати (перерахування) податків положеннями ЗУ № 533 від 17.03.2020 року на період здійснення заходів, спрямованих на запобігання виникненню і поширенню коронавірусної хвороби СOVID-19.

У Рішенні від 25 січня 2012 р. № 3-рп/2012 (справа № 1-11/2012) Конституційний Суд України зазначив, що одним із елементів верховенства права є принцип пропорційності, який означає, що заходи, передбачені в нормативно-правових актах, повинні спрямовуватися на досягнення легітимної мети та мають бути співмірними з нею.

Унесення вказаних законодавчих змін у поєднанні з загальнообов`язковими карантинними обмеженнями, які діяли в період перевірки, вказують на непропорційність та невиправданість заходів, які вжили податкові органи щодо притягнення до адміністративної відповідальності легітимній меті.

Відповідно до ст. 247 КУпАП України провадження у справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за такої обставини, як відсутність події і складу адміністративного правопорушення.

За таких обставин, провадження у справі відносно ОСОБА_1 підлягає закриттю за відсутності доказів події і складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 163-2 КУпАП.

Керуючись п. 1 ч. 1 ст. 247, ст. ст. 283-285, 287 КУпАП України, -

П О С Т А Н О В И В:

Провадження у справі відносно ОСОБА_1 за ч. 1 ст. 163-2 КУпАП закрити за відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена до Полтавського апеляційного суду через Октябрський районний суд м. Полтави протягом десяти днів з дня винесення.

Суддя В. М. Микитенко