Справа № 333/3304/20
Провадження № 3/333/1264/20
П О С Т А Н О В А

Іменем України

06 липня 2020 року м. Запоріжжя

Суддя Комунарського районного суду м. Запоріжжя Дмитрієва М.М., розглянувши матеріали справи про адміністративне правопорушення про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки смт. Кушугум Запорізького району Запорізької області, громадянки України, проживаючої за адресою: АДРЕСА_1 , за ст. 44-3 КУпАП, -

В С Т А Н О В И В:

До Комунарського районного суду м. Запоріжжя надійшов протокол про адміністративне правопорушення серії АПР 18 № 629751 від 23 червня 2020 року відносно ОСОБА_1 за ст. 44-3 КУпАП.

У протоколі про адміністративне правопорушення вказано, що 23 червня 2020 року, о 10 годині 50 хвилин, ОСОБА_1 у м. Запоріжжі по просп.Соборному, буд. 20, під час перевірки кафе «Вегас», де продаж товарів здійснює ОСОБА_1 , були виявлені порушення Постанови КМУ № 500, а саме відсутність меню біля входу, неповне одягнення захисної маски на обличчя, чим вчинила адміністративне правопорушення, передбачене ст. 44-3 КУпАП.

Права, передбачені ст. 63 Конституції України та ст. 268 КУпАП їй роз`яснені, про що зазначено у протоколі про адміністративне правопорушення.

У судове засідання ОСОБА_1 , повідомлена своєчасно та належним чином, не з`явилася, до суду направила свого захисника адвоката Івашкова С.О., який надав клопотання про закриття провадження у справі за відсутністю у діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення.

Вивчивши клопотання захисника, дослідивши матеріали справи, судді дійшов до наступного висновку.

Статтею 44-3 КУпАП передбачено відповідальність за порушення правил щодо карантину людей, санітарно-гігієнічних, санітарно-протиепідемічних правил і норм, передбачених Законом України «Про захист населення від інфекційних хвороб», іншими актами законодавства, а також рішень органів місцевого самоврядування з питань боротьби з інфекційними хворобами.

Норма статті 44-3 КУпАП носить бланкетний характер, а тому серед ознак суті такого адміністративного правопорушення обов`язково повинно бути посилання на конкретний нормативно-правовий акт, яким встановлюються відповідні правила та якого не дотрималась особа, яка притягається до адміністративної відповідальності.

В протоколі про адміністративне правопорушення не зазначено, які саме норми Закону "Про захист населення від інфекційних хвороб" та постанови КМУ №500 від 17 червня 2020 pоку порушені ОСОБА_1 .

Поряд із цим, у протоколі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 вказано про відсутність меню на вході до закладу та неповне одягнення захисної маски нею.

На порушення викладеного, матеріали справи про адміністративне правопорушення містять фотознімок, з якого вбачається, що ОСОБА_1 перебуває у захисній масці та печаткам. Будь яких доказів відсутності меню на вході до закладу матеріали справи не містять.

Суддя наголошує, що він не вправі самостійно змінювати фабулу, викладену у протоколі про адміністративне правопорушення, яка, по суті, становить виклад обвинувачення у вчиненні певного правопорушення, винуватість у скоєнні якого певною особою має доводитися в суді; суддя також не має права самостійно відшукувати докази винуватості особи у вчиненні правопорушення, адже діючи таким чином, суд неминуче перебиратиме на себе функції обвинувача, позбавляючись статусу незалежного органу правосуддя, що є порушенням ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Так, ч. 1 ст. 6 Конвенції передбачає, що «кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який… встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення».

У справі «Малофєєва проти Росії» («Malofeyeva v. Russia», рішення від 30.05.2013 р., заява № 36673/04) ЄСПЛ встановив, серед іншого, порушення ч. 3 ст. 6 Конвенції у зв`язку з тим, що в протоколі про адміністративне правопорушення фабула правопорушення була сформульована лише в загальних рисах без конкретизації обставин вчинення правопорушення («проведення несанкціонованого пікету»), але національні суди, розглянувши справу без участі сторони обвинувачення (згідно законодавства РФ така участь не передбачена), відредагували фабулу правопорушення, зазначивши в постанові суду конкретні обставини правопорушення. У зв`язку з цим, на думку ЄСПЛ, заявниці була відома лише кваліфікація діяння, але не фактичні обставини обвинувачення, таким чином, вона була позбавлена можливості належної підготовки до захисту.

У прийнятому рішенні у справі «Карелін проти Росії» («Karelin v. Russia»,заява № 926/08, рішення від 20.09.2016 р.) ЄСПЛ розглянув ситуацію, коли національний суд при розгляді справи про адміністративне правопорушення без участі сторони, ініціював дослідження доказів обвинувачення та за результатами дослідження доказів притягнув особу до відповідальності, уточнивши в судовому рішенні фабулу правопорушення, усунувши певні розбіжності та неточності, які мали місце в протоколі про адміністративне правопорушення. При цьому, на думку ЄСПЛ, за умови відсутності сторони обвинувачення та при наявності певної неповноти чи суперечностей, суду не залишилося нічого іншого, як взяти на себе функції сторони обвинувачення, самостійно відшукуючи докази винуватості особи, що становить порушення ч. 1 ст. 6 Конвенції в частині дотримання принципу рівності сторін і вимог змагального процесу (за цих умов особа позбавлена можливості захищатися від висунутого проти нього обвинувачення перед незалежним судом, а навпаки вона має захищатися від обвинувачення, яке, по суті, судом підтримується).

Відповідно до ст. 252 КУпАП України орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

За вказаних обставин суддею установлено, що докази вини ОСОБА_1 у вчинені нею порушення правил щодо карантину людей, санітарно-гігієнічних, санітарно-протиепідемічних правил і норм, передбачених Законом України "Про захист населення від інфекційних хвороб", іншими актами законодавства, а також рішень органів місцевого самоврядування з питань боротьби з інфекційними хворобами, не є переконливими і достатніми та не відповідають фактичним обставинам справи.

З цих підстав суддя приходить до висновку про відсутність в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 44-3 КУпАП.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю у разі відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 7, 122-4, 247, 278, 280 Кодексу України про адміністративні правопорушення, суддя, -

П О С Т А Н О В И В :

Провадження по справі про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за ст. 44-3 КУпАП, закрити у зв`язку з відсутністю складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена до Запорізького апеляційного суду протягом десяти днів з дня винесення постанови через Комунарський районний суд м. Запоріжжя.

Суддя Комунарського районного суду

м. Запоріжжя М.М. Дмитрієва