Справа № 676/2854/20
Номер провадження 3/676/1197/20
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

07 липня 2020 року м. Кам`янець-Подільський

Суддя Кам`янець-Подільського міськрайонного суду Хмельницької області Воєвідко Я.І., за участю секретаря судових засідань Лисої К.В., прокурора Кам`янець-Подільської місцевої прокуратури Гаврилюк Ю.П., особи яка притягається до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , захисника Цвігун Т.С., розглянувши протокол про адміністративне правопорушення та матеріали справи, які надійшли від оперуповноваженого 1-го сектору управління стратегічних розслідувань Національної поліції України в Хмельницькій області ст. лейтенанта поліції Савіцького Р.Ю. про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця, проживаючого та зареєстрованого по АДРЕСА_1 , працюючого на посаді начальника служби безпеки КП «Міськтепловоденергії» за ч.1 ст. 172-6 КУпАП,-

в с т а н о в и в :

До Кам`янець-Подільського міськрайонного суду Хмельницької області від оперуповноваженого 1-го сектору управління стратегічних розслідувань Національної поліції України ст. лейтенанта поліції Савіцького Р.Ю. надійшов протокол про адміністративне правопорушення №156 від 03.06.2020 року відносно ОСОБА_1 , за ч.1 ст.172-6 КУпАП.

Згідно протоколу про адміністративне правопорушення встановлено, що ОСОБА_1 , будучи відповідно до п. «а» п. 2 ч. 1 ст. 3 ЗУ «Про запобігання корупції» суб`єктом, на якого поширюється дія цього Закону, несвоєчасно без поважних причин, а саме о 11.11 год. 11.04.2019 року, перебуваючи за адресою по АДРЕСА_1 подав на офіційний веб-сайт Національного агентства з питань запобігання корупції, декларацію особи, уповноваженої на виконання функцій держави, декларацію особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування за 2018 рік, чим вчинив адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією, передбачене ч.1 ст. 172-6 КУпАП.

В судовому засіданні особа яка притягається до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , відмовився від дачі пояснень на підставі ст. 63 Конституції України, проте просить закрити провадження по справі через відсутність складу адміністративного правопорушення за ч.1 ст. 172-6 КУпАП в його діях.

В судовому засіданні прокурор Кам`янець-Подільської місцевої прокуратури Гаврилюк Ю.П., вказала, що ОСОБА_1 , будучи відповідно до п. «а» п. 2 ч. 1 ст. 3 ЗУ «Про запобігання корупції» суб`єктом, на якого поширюється дія цього Закону, несвоєчасно без поважних причин, 11.04.2019 року, подав декларацію особи, уповноваженої на виконання функцій держави, декларацію особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування за 2018 рік, чим вчинив адміністративне правопорушення, передбачене ч.1 ст. 172-6 КУпАП. Проте, незважаючи на наявність порушень законодавства при складанні вказаного протоколу, прокурор просить визнати винуватим та притягнути до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за ч.1 ст.172-6 КУпАП.

В судовому засіданні захисник Цвігун Т.С., просить закрити провадження по справі через відсутність складу адміністративного правопорушення в діях ОСОБА_1 за ч.1 ст. 172-6 КУпАП в його діях. Свою позицію мотивує тим, що відповідно до ст. 251 КУпАП орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи на підставі доказів, тобто будь-яких фактичних даних, які встановлюються, зокрема, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності та ін. Посилається на те, що в матеріалах справи відсутні докази вчинення ОСОБА_1 адміністративного правопорушення. Протокол про адміністративне правопорушення складено не уповноваженою особою, оскільки лише представники НАЗК уповноважені на проведення перевірки щодо недостовірної інформації викладеної в декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави, місцевого самоврядування, або ж щодо невчасної подачі декларації на офіційний веб-сайт Національного агентства з питань запобігання корупції. Після чого складається висновок, в якому зазначаються порушення чи недоліки в подачі чи змісті декларації відповідних осіб. Лише орган НАЗК уповноважений на складання протоколу про адміністративне правопорушення, що пов`язане з корупцією, або ж надається висновок та доручення органу Національної поліції на уповноваження останніх для складання протоколу. Протокол про адміністративне правопорушення складено оперуповноваженим 1-го сектору управління стратегічних розслідувань Національної поліції України ст. лейтенантом поліції Савіцьким Р.Ю., який немає повноважень самостійно складати протокол без відповідного висновку НАЗК. В матеріалах справи немає жодних процесуальних документів, які б слугували доказом вчинення адміністративного правопорушення ОСОБА_1 , лише інформаційні листи та рапорти ДСР НП України, що не є процесуальними документами.

Суд, заслухавши думку особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, прокурора, захисника, дослідивши протокол, вивчивши матеріали справи, письмові докази, прийшов до висновку про закриття провадження на підставі ч. 1 ст. 247 КУпАП у справі про адміністративне правопорушення з наступних правових і фактичних підстав.

Так, ч.1 ст.172-6 КУпАП передбачено відповідальність за адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією, а саме за несвоєчасне подання без поважних причин декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування.

Згідно з ч. 1 ст. 7 КУпАП, ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених Законом.

Відповідно до ст. 251 КУпАП визначає, що доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису та ін.

Судом встановлено, що такий орган як Департамент захисту економіки Національної поліції України до суб`єктів, які наділені правом перевірки як декларацій так і змін у майновому стані суб`єктів декларування, не відноситься.

Такими повноваженнями наділені виключно працівники структурного підрозділу апарату НАЗК, діяльність яких пов`язана зі здійсненням такої функції.

Посадовці Національної поліції України відповідно до п.4 розділу ІІ Порядку вправі виключно у випадку встановлення факту неподання декларації, або змін у майновому стані до декларацій суб`єктом декларування, після отримання письмового повідомлення із НАЗК, як спеціальний уповноважений суб`єкт у сфері протидії корупції, на підставі отриманих матеріалів скласти протокол про адміністративне правопорушення.

Однак, усі обов`язкові дії по проведенню перевірки, після встановлення, що суб`єкт декларування несвоєчасно подав декларацію, тільки співробітники НАЗК вправі на підставі листа отримати пояснення від такої особи і вирішувати питання щодо її притягнення до відповідальності.

Незважаючи на це, в протоколі про адміністративне правопорушення відсутні дані щодо проведення відповідної перевірки стосовно особи, повідомлення НАЗК про результати такої перевірки управління стратегічних розслідувань Національної поліції України, відсутні в матеріалах справи пояснення ОСОБА_1 направлені на підставі листа НАЗК щодо причин несвоєчасного подання декларації та інше.

Тобто, в даному випадку перевірка своєчасності подачі декларації особи відбулася в порушення п.2-п.5 розділу ІІ Порядку, тобто неналежним суб`єктом, за межами компетенції особи, що склала протокол про адміністративне правопорушення оперуповноваженого 1-го сектору управління стратегічних розслідувань Національної поліції України ст. лейтенанта поліції Савіцького Р.Ю. та без відповідного звернення НАЗК.

Вказане свідчить про те, що оперуповноважений 1-го сектору управління стратегічних розслідувань Національної поліції України ст. лейтенанта поліції ОСОБА_2 склав протокол про адміністративне правопорушення за ч.1 ст.172-6 КУпАП з порушенням ст.49 Закону України «Про запобігання корупції», здійснивши перевірку як суб`єкта декларування та склавши протокол без відповідного звернення (доручення) НАЗК, вийшовши за межі своїх повноважень, тобто діяв поза рамками діючого законодавства.

Крім того, в даному випадку була недотримана процедура проведення перевірки компетентними органами своєчасності подання ОСОБА_1 декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави, декларацію особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування за 2018 рік. Тобто, з урахуванням поняття «суб`єкт декларування» зазначеного у частині 2 статті 52 Закону України «Про запобігання корупції», даний Порядок визначає суб`єктів, що наділені правом перевірки змін у майновому стані суб`єктів декларування, а також порядок перевірки та дії у разі встановлення факту неподання або несвоєчасного подання відповідних суб`єктом декларування - декларації. Таким чином, органи Національної поліції України, до суб`єктів, які наділені правом перевірки як декларацій так і змін у майновому стані суб`єктів декларування не відносяться. Такими повноваженнями наділені виключно працівники структурного підрозділу апарату НАЗК, діяльність яких пов`язана зі здійсненням такої функції. Посадовці Національної поліції, вправі, виключно, у випадку встановлення факту неподання декларації, суб`єктом декларування, після отримання письмового повідомлення із НАЗК, як спеціальний уповноважений суб`єкт у сфері протидії корупції, на підставі отриманих матеріалів скласти протокол про адміністративне правопорушення. Всі обов`язкові дії по проведенню перевірки, у тому числі після встановлення, що суб`єкт декларування несвоєчасно подав декларацію, тільки НАЗК вправі на підставі листа отримати пояснення від такої особи і вирішувати питання щодо її притягнення до відповідальності. З матеріалів даної справи вбачається, що перевірка стосовно ОСОБА_1 проводилась виключно працівниками управління стратегічних розслідувань Національної поліції України в Хмельницькій області, які склали протокол про адміністративне правопорушення стосовно ОСОБА_1 , відбирали пояснення, робили запити, збирали докази. Крім того, в матеріалах справи відсутні дані щодо проведення НАЗК відповідної перевірки стосовно порушника, повідомлення НАЗК про результати такої перевірки управління стратегічних розслідувань Національної поліції України в Хмельницькій області, не отримувало.

Відповідно до ст. 245 КУпАП завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

Згідно з ст. 280 КУпАП, орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати, зокрема: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до ст. 31 Закону України «Про Національну поліцію» повноважень на здійснення перевірки фактів своєчасності подання декларації у органів національної поліції немає. Згідно п. п. 6 п. 1 ч. 1 ст. 12 Закону України «Про запобігання корупції» НАЗК має право отримувати заяви фізичних та юридичних осіб про порушення вимог цього Закону, та проводити за власною ініціативою перевірку можливих фактів порушення вимог цього Закону. Також, не передбачав повноважень посадових осіб Національної поліції України щодо проведення будь-яких перевірок з метою запобігання, виявлення та припинення правопорушень, пов`язаних з корупцією,

Закон України "Про засади державної антикорупційної політики в Україні (Антикорупційна стратегія) на 2014-2017 роки". Разом з тим, відповідно до п. 1, п.п. 1 п. 3, п. 5 Порядку проведення контролю та повної перевірки декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, затвердженого рішенням НАЗК 10.02.2017 року № 56, цей Порядок визначає механізм проведення НАЗК контролю та повної перевірки декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, відповідно до ст. ст. 48, 50 Закону України «Про запобігання корупції». Контроль декларацій НАЗК здійснює відповідно до цього Порядку через працівників структурного підрозділу його апарату, діяльність яких пов`язана зі здійсненням такої функції, та автоматично засобами програмного забезпечення Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування (далі Реєстр). Повну перевірку декларацій відповідно до цього Порядку НАЗК здійснює через працівників Підрозділу. Якщо за результатами контролю встановлено, що суб`єкт декларування несвоєчасно подав декларацію, НАЗК направляє такому суб`єкту лист з проханням надати пояснення щодо причин несвоєчасного подання декларації. За наявності ознак адміністративного правопорушення уповноважена особа НАЗК складає протокол про адміністративне правопорушення у встановленому законодавством порядку, який за рішенням НАЗК направляється до суду.

Як вбачається з матеріалів справи, зокрема: рапорту від 03.06.2020 року о/у ОСОБА_2 провів всупереч вищевикладеним нормам законодавства перевірку дотримання вимог ЗУ «Про запобігання корупції» щодо несвоєчасної подачі ОСОБА_1 декларації за 2018 рік та просить дозволу в Начальника УСР в Хмельницькій області ДСР НП України на складання протоколу про адміністративне правопорушення за ч. 1 ст. 172-6 КУпАП відносно ОСОБА_1 , який немає таких повноважень, які належать виключно уповноваженими особами НАЗК.

Поряд з тим, всупереч вимог вищевикладених норм, в рапорті від 14.05.2020 року о/у ОСОБА_2 зазначає, що відібрав пояснення в ОСОБА_1 в телефонному режимі, незважаючи на те, що лише співробітники НАЗК вправі отримати пояснення від такої особи та вирішувати питання щодо її притягнення до відповідальності.

Відповідно до ч. 3 ст. 12 ЗУ «Про запобігання корупції» у разі виявлення ознак адміністративного правопорушення, пов`язаного з корупцією, уповноважені особи Національного агентства складають протокол про таке правопорушення, який направляється до суду згідно з рішенням Національного агентства. У разі виявлення ознак іншого корупційного або пов`язаного з корупцією правопорушення, Національне агентство затверджує обґрунтований висновок та надсилає його іншим спеціально уповноваженим суб`єктам у сфері протидії корупції. Висновок Національного агентства є обов`язковим для розгляду, про результати якого воно повідомляється не пізніше п`яти днів після отримання повідомлення про вчинене правопорушення.

Суд, також бере до уваги правові позиції ВСУ від 11.12.2019 року, згідно яких п. 8 ч.1 ст. 11 Закону № 1700-VIII до повноважень Національного агентства належить, зокрема, здійснення в порядку, визначеному цим Законом, контролю та перевірки декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, зберігання та оприлюднення таких декларацій, проведення моніторингу способу життя осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування.

Відповідно до ч.2 ст. 49 Закону № 1700-VIII державні органи, органи влади Автономної Республіки Крим, органи місцевого самоврядування, а також юридичні особи публічного права зобов`язані перевіряти факт подання суб`єктами декларування, які в них працюють (працювали або входять чи входили до складу утвореної в органі конкурсної комісії, до складу Громадської ради доброчесності, відповідних громадських рад, рад громадського контролю, утворених при державних органах), відповідно до цього Закону декларацій та повідомляти Національне агентство про випадки неподання чи несвоєчасного подання таких декларацій у визначеному ним порядку.

Національне агентство перевіряє факт подання відповідно до цього Закону декларацій особами, зазначеними у пункті 5 частини першої статті 3 цього Закону.

Згідно з ч.3 ст. 49 Закону № 1700-VIII якщо за результатами контролю встановлено, що суб`єкт декларування не подав декларацію, Національне агентство письмово повідомляє такого суб`єкта про факт неподання декларації, і суб`єкт декларування повинен протягом десяти днів з дня отримання такого повідомлення подати декларацію в порядку, визначеному частиною першою статті 45 цього Закону.

Одночасно Національне агентство письмово повідомляє про факт неподання декларації спеціально уповноваженим суб`єктам у сфері протидії корупції, а також керівнику державного органу, органу влади Автономної Республіки Крим, органу місцевого самоврядування, їх апарату, юридичної особи публічного права, вищому органу управління відповідного громадського об`єднання, іншого непідприємницького товариства про факт неподання декларації відповідним суб`єктом декларування.

Відповідно до частини першої статті 50 Закону № 1700-VIII повна перевірка декларації полягає у з`ясуванні достовірності задекларованих відомостей, точності оцінки задекларованих активів, перевірці на наявність конфлікту інтересів та ознак незаконного збагачення і може здійснюватися у період здійснення суб`єктом декларування діяльності, пов`язаної з виконанням функцій держави або місцевого самоврядування, а також протягом трьох років після припинення такої діяльності.

У випадку отримання інформації щодо порушення корупційного законодавства у частині не повноти, та правильності відображення відомостей у декларації, Національне агентство проводить перевірку (абз.2 статті 50 Закону України «Про запобіганню корупції») й за результатами такої перевірки саме Національне агентство надає висновок про недостовірність поданих суб`єктом декларування відомостей. Цей висновок є підставою для адміністративної/ кримінальної відповідальності.

Відповідно до п. 4 Розділу 3 Порядку, у разі отримання Національним агенством інформації про можливе відображення у декларації недостовірних відомостей Національне агентство упродовж 15 робочих днів з дня отримання такої інформації вирішує питання щодо проведення повної перевірки декларації.

Аналізуючи наведене правове регулювання в аспекті спірних правовідносин Верховний суд вважає за необхідне звернути увагу насамперед на те, що контроль за своєчасністю подання декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, а також перевірка достовірності і повноти відомостей, зазначених суб`єктом декларування у декларації належать до виключної компетенції НАЗК.

Тобто, якщо НАЗК встановить факт несвоєчасного подання чи неподання декларації або повідомлення про зміни у майновому стані особою, яка в розумінні Закону № 1700-VIII є суб`єктом декларування і в якої виник обов`язок подати таку декларацію чи повідомлення, то лише висновок цього органу може бути підставою для притягнення такої особи до юридичної відповідальності за порушення вимог законодавства у сфері запобігання корупції.

Враховуючи вищевикладене, аналіз правових позицій, протокол, наявні докази в матеріалах справи, суд прийшов до переконання, що в діях ОСОБА_1 відсутній склад адміністративного правопорушення за ч.1 ст.172-6 КУпАП, тому провадження по справі слід закрити на підставі ч. 1, п. 1 ст. 247 КУпАП.

На підставі викладеного та керуючись ст. 247, ч. 2 ст. 172-6 КУпАП, ЗУ «Про запобігання корупції», ЗУ «Про засади державної антикорупційної політики у Україні на 2014-2017р.р.»,-

п о с т а н о в и в:

Провадження у справі про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за ч. 1 ст. 172-6 КУпАП - закрити, на підставі п.1 ст. 247 КУпАП, у зв`язку з відсутністю складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена до Хмельницького апеляційного суду протягом 10 днів з дня винесення постанови.

Суддя Кам`янець-Подільського міськрайонного суду

Я.І. Воєвідко