Провадження № 3/761/3731/2020
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

01 червня 2020 року суддя Шевченківського районного суду міста Києва Голуб Оксана Анатоліївна, за участю особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, ОСОБА_1 , розглянувши матеріали, що надійшли з Управління патрульної поліції в м. Києві, про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, офіційно не працюючого, проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 ,

за ч. 1 ст. 130 КУпАП,

в с т а н о в и в :

згідно з протоколом про адміністративне правопорушення серії ДПР 18 № 538021, складеного 16.04.2020 щодо ОСОБА_1 , останній 16.04.2020 о 13 год. 10 хв., в м. Києві по вул. Стеценка, 1 керував автомобілем «Ford escort», д.н.з. НОМЕР_1 , з ознаками наркотичного сп`яніння, а саме: тремтіння пальців рук, блідість шкіри обличчя, зіниці очей, що не реагують на світло. Від огляду на стан наркотичного сп`яніння у лікаря-нарколога у встановленому законом порядку відмовився в присутності двох свідків, чим порушив вимоги п. 2.5 ПДР України, тобто вчинив адміністративне правопорушення, передбачене ч. 1 ст. 130 КУпАП.

В судове засідання свідки, зазначені в протоколі про адміністративне правопорушення, не з`явились, однак викликались та повідомлялись про день, час та місце розгляду справи. Суд, вважає за можливе розглянути справу за їх відсутності.

В судовому засіданні ОСОБА_1 вину у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 130 КУпАП, не визнав та пояснив, що 16.04.2020, приблизно о 13 год. 10 хв., він керував автомобілем «Ford escort», д.н.з. НОМЕР_1 , в м. Києві по вул. Стеценко, 1, де був зупинений працівниками поліції. Працівники поліції запропонували йому пройти огляд на стан наркотичного сп`яніння у лікаря-нарколога у встановленому законом порядку, однак останній відмовивися, оскільки не вживав наркотичні засоби. Зазначив, що під час проведення огляду на стан наркотичного сп`яніння працівники поліції не роз`яснили йому права. Просив справу стосовно нього закрити.

З переглянутого в судовому засіданні відеозапису не помічено у поведінці ОСОБА_1 , а також у його зовнішньому вигляді та у його мові ознак наркотичного сп`яніння, про які зазначено у протоколі.

Суд, дослідивши матеріали справи про адміністративне правопорушення, а саме протокол про адміністративне правопорушення, переглянувши відеозапис, приходить до висновку про недоведеність в судовому засіданні, що в діях ОСОБА_1 наявний склад адміністративного правопорушення.

Так, відповідальність за частиною 1 статтею 130 Кодексу України про адміністративні правопорушення настає за керування транспортними засобами особами в стані алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або під впливом лікарських препаратів, що знижують їх увагу та швидкість реакції, а також передача керування транспортним засобом особі, яка перебуває в стані такого сп`яніння чи під впливом таких лікарських препаратів, а так само відмова особи, яка керує транспортним засобом, від проходження відповідно до встановленого порядку огляду на стан алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або щодо вживання лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції.

Відповідно до пункту 24 Постанови Пленуму ВСУ №14 від 23.12.2005 року «Про практику застосування судами України законодавства у справах про деякі злочини проти безпеки дорожнього руху та експлуатації транспорту, а також про адміністративні правопорушення на транспорті» при розгляді справ зазначеної категорії необхідно з`ясовувати всі обставини, перелічені у статтях 247 і 280 КпАП, у тому числі шляхом допиту свідків.

Так, відповідно до п.2 розділу І «Загальні положення» Інструкції про порядок виявленні у водіїв транспортних засобів ознак алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або перебування під впливом лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції сп`яніння, огляду на стан сп`яніння, затвердженої Наказом від 09.11.2015 року № 1452/735, підлягають водії транспортних засобів, щодо яких у поліцейського уповноваженого підрозділу національної поліції України є підстави вважати, що вони перебувають у стані сп`яніння згідно з ознаками такого стану.

Тобто, у поліцейського повинні бути обґрунтовані підстави вважати, що водій перебуває у стані сп`яніння згідно з ознаками такого стану, щоб висувати пропозиції для проходження відповідного огляду.

Так, у протоколі складеному відносно ОСОБА_1 інспектором поліції зазначено про те, що у ОСОБА_1 на час зупинки транспортного засобу під його керуванням мали місце наступні ознаки наркотичного сп`яніння: тремтіння пальців рук, блідість шкіри обличчя, зіниці очей не реагують на світло.

Разом із тим, дані переглянутого відеозапису, зафіксованого на нагрудну камеру поліцейського, спростовують відомості зазначені у протоколі, оскільки убачається, що поліцейськими не перевірялася реакція очей на світло, у останнього не спостерігається тремтіння рук, блідість шкіри обличчя не зафіксована, оскільки його обличчя взагалі не потрапило в об`єктив відеокамери, що унеможливлює пов`язання даного відеозапису саме з обставинами викладеними у протоколі.

Слід зауважити й про те, що на переконання суду, висловлюючи на адресу водія вимоги щодо проходження медичного огляду на стан наркотичного сп`яніння у встановленому законом порядку, інспектор поліції повинен мати обґрунтовані підстави вважати, що у водія відповідні ознаки наявні.

Разом із тим, дані переглянутого відеозапису свідчать про те, що таких обґрунтованих підстав у інспектора поліції не було, оскільки у особи, якій пропонувалося пройти відповідний огляд, не спостерігалося ні порушення координації рухів, ні порушення мови, тремтіння пальців рук, блідості шкіри обличчя.

Крім того, з наданого відеозапису з нагрудної камери поліцейського не вбачається доказів, які б свідчили про керування ОСОБА_1 транспортним засобом, а запис події починається з того моменту, що він перебуває біля поліцейських та йому пропонується пройти медичне обстеження на стан наркотичного сп`яніння.

Суд, не бере до уваги дані письмових пояснень свідків, оскільки останні в судове засідання не прибули, при цьому відеозапису вбачається, що процедура запрошення свідків мала місце після фактичної відмови ОСОБА_1 від проходження огляду, запропонованого поліцейськими, у зв`язку із чим, вони не могли бачити факту керування транспортним засобом і підтвердити його процесуальне становище водія.

Так, статтею 7 КУпАП визначено, що провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

Стаття 280 КУпАП встановлює обов`язки органу (посадової особи) при розгляді справи про адміністративне правопорушення з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Конституційний Суд України у пункті 4.2 Рішення № 23-рп/2010 (справа за конституційним зверненням громадянина ОСОБА_2 щодо офіційного тлумачення положень частини першої статті 141 Кодексу України про адміністративні правопорушення) наголосив, що статтями 245, 247, 249, 252, 280 КУпАП закріплено низку гарантій забезпечення прав суб`єктів, які притягаються до адміністративної відповідальності. У сукупності з конституційними нормами ці гарантії створюють систему процесуальних механізмів захисту вказаних осіб. Положення зазначених статей визначають систему процесуальних механізмів, які в сукупності з наведеними конституційними нормами унеможливлюють притягнення до адміністративної відповідальності особи, яка не вчиняла правопорушення.

Згідно з правилами ст. 245 КУпАП, завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови.

Відповідно до положень ст. 252 КУпАП, орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

У відповідності до ст. 247 КУпАП, провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за таких обставини, відсутність події і складу адміністративного правопорушення.

З огляду на наведене, суд приходить до висновку, що в діях ОСОБА_1 відсутній склад інкримінованого йому адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 130 КУпАП, у зв`язку з чим, провадження щодо нього на підставі п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП підлягає закриттю.

Керуючись ст. 7, 22 ч.1 ст.130 ст.ст. 245, 247, 251, 252, 251, 255, 280, 283-285 КУпАП, суд,

п о с т а н о в и в :

провадження у справі про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за ч.1 ст. 130 КУпАП закрити на підставі п. 1 ст. 247 КУпАП, за відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена до Київського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги або внесення подання прокурора до Шевченківського районного суду м. Києва протягом 10 днів дня винесення постанови.

Постанова суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, внесення подання прокурора, якщо апеляційну скаргу, подання прокурора не було подано протягом 10 днів. У разі подання апеляційної скарги, внесення подання прокурора, постанова, якщо вона не скасована, набирає законної сили після розгляду справи Київським апеляційним судом.

Суддя Голуб О.А.