Провадження № 3/761/4788/2020
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22 червня 2020 року суддя Шевченківського районного суду м. Києва Саадулаєв А.І., розглянувши матеріали, які надійшли від Апарату Верховної Ради України, про притягнення до адміністративної відповідальності за ч. 3 ст. 188-19 КУпАП ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , голови правління акціонерного товариства «Національна акціонерна компанія «Нафтогаз України», місцезнаходження: 01601, м. Київ, вул. Б.Хмельницького, 6,

встановив:

До суду надійшов протокол про адміністративне правопорушення №26-сп.42-2020 від 14 квітня 2020 року.

Як вбачається із протоколу про адміністративне правопорушення, народний депутат України Кучеренко Олексій Юрійович звернувся із запитом до наглядової ради акціонерного товариства «Національна акціонерна компанія «Нафтогаз України» Споттісвуд К. щодо невиконання основних завдань і очікуваних показників, встановлених для наглядової ради AT «HAK «Нафтогаз України».

Депутатський запит оголошений на засіданні Верховної Ради України 06.03.2020 направлений супровідним листом першого заступника Голови Верховної Ради України №11/10-443.

Відповіддю від 23.03.2020 №14-80/1/ВР-20 за підписом голови правління AT «HAK «Нафтогаз України» ОСОБА_1 народному депутату відмовлено у наданні інформації з підстав відсутності в документі ознак депутатського Запиту та невідповідності його змісту закону, зазначивши при цьому, що право народного депутата України на запит не вважається реалізованим, оскільки голова наглядової ради не є керівництвом компанії в розумінні чинного законодавства та статуту і не є адресатом, вказаним у частині першій статті 15 Закону України «Про статус народного депутата України».

Зазначені обставини підтверджуються самим запитом, супровідним листом та відповіддю на нього.

Зміст відповіді AT «HAK «Нафтогаз України» свідчить про надання неповної інформації на запит народного депутата України.

Так, відповідно до частини другої 15 Закону України «Про статус народного депутата України» депутатський запит - це вимога народного депутата, народних депутатів чи комітету Верховної Ради України, яка заявляється на сесії Верховної Ради України до Президента України, до органів Верховної Ради України, до Кабінету Міністрів України, до керівників інших органів державної влади та органів місцевого самоврядування, а також до керівників підприємств, установ і організацій, розташованих на території України, незалежно від їх підпорядкування І форм власності, дати офіційну відповідь з питань, віднесених до їх компетенції.

Згідно статті 58 Закону України «Про акціонерні товариства», яке знаходить своє відображення у ст. 88 статуту AT «HAK «Нафтогаз України» до компетенції виконавчого органу належить вирішення всіх питань, пов`язаних з керівництвом поточною діяльністю товариства, крім питань, що належать до виключної компетенції загальних зборів та наглядової ради.

Враховуючи, що наглядова рада здійснює управління компанією, контроль за діяльністю виконавчого органу та захист усіх прав акціонерів, народний депутат України правомірно звернувся із зазначеним депутатським запитом до голови наглядової ради компанії з питань віднесених до її компетенції. Крім того, у частині першій статті 86 Конституції України не окреслено коло питань, вирішення яких народний депутат України може ініціювати у своєму запиті.

Згідно частини восьмої статті 15 цього Закону відповідь на депутатський запит, внесений народним депутатом, надається відповідно Голові Верховної Ради України і народному депутату, який його вніс. Відповідь на депутатський запит, внесений групою народних депутатів, комітетом Верховної Ради України, надається відповідно Голові Верховної Ради України і народному депутату, підпис якого під запитом значиться першим, голові комітету Верховної Ради України. Відповідь надається в обов`язковому порядку і безпосередньо тим органом державної влади чи органом місцевого самоврядування, до якого було направлено запит, за підписом його керівника чи посадової особи, керівником підприємства, установи та організації, об`єднання громадян, на ім`я яких було направлено запит.

Враховуючи наведене, в протоколі про адміністративне правопорушення зазначено, що голова правління AT «HAK «Нафтогаз України» ОСОБА_1 ІНФОРМАЦІЯ_1 , вчинив адміністративне правопорушення, передбачене ст. 188-19 КУпАП, яке полягає у наданні неповної інформації на запит народного депутата України.

17 червня 2020 року через канцелярію суду надійшли пояснення адвоката Шабаровського Б.В. в інтересах ОСОБА_1 щодо відсутності складу адміністративного правопорушення та наявності підстав для закриття кримінального провадження.

ОСОБА_1 в судове засідання не з`явився, про час і місце розгляду справи повідомлявся належним чином, забезпечив явку свого захисника - адвоката Шабаровського Б.В.

Адвокат Шабаровський Б.В. письмові пояснення підтримав, справу про адміністративне правопорушення просив закрити.

Заслухавши пояснення захисника, дослідивши матеріали про притягнення до адміністративної відповідальності суддя дійшов висновку про наявність підстав для закриття провадження у справі.

Відповідно до с. 280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Адміністративна відповідальність за правопорушення, передбаченні цим Кодексом, настає, якщо ці порушення за своїм характером не тягнуть за собою відповідно до закону кримінальної відповідальності.

Згідно з ст. 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Стаття 245 КУпАП передбачає, що завданням провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

Диспозицією ч.3 ст. 188-19 КУпАП встановлено відповідальність за недодержання встановлених законом строків надання відповіді на запит народного депутата України, надання неправдивої або неповної інформації на такий запит.

Юридичний склад адміністративного правопорушення - це передбачений нормами права комплекс ознак (елементів), за наявності яких певне протиправне діяння можна кваліфікувати як адміністративний проступок.

Такий комплекс ознак передбачає чотири елементи: об`єкт, об`єктивна сторона, суб`єкт і суб`єктивна сторона.

Відповідно до ст. 9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Правомірність відмови у наданні запитуваної народним депутатом України інформації свідчить про відсутність події та складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч.3 ст. 188-19 КУпАП.

Як вбачається із матеріалів справи вимогою адвокатського запиту було надання інформації:

1.Чи ознайомлені члени наглядової ради компанії з постановою КМУ від 126.04.2017 р. № 351 «Про затвердження основних засад здійснення державної власності щодо публічного акціонерного товариства "Національна акціонерна компанія "Нафтогаз України", відповідно до якої Український уряд визначив цілі, завдання та очікувані показники діяльності HAK «Нафтогаз України»?

2.Чи вважають члени наглядової ради компанії своїм обов`язком дотримуватись очікуваних показників діяльності та завдань, визначених для них Кабінетом Міністрів України, як засновником та єдиним акціонером компанії, при затвердженні постановою КМУ від 26.04.2017 р, № 351 основних засад здійснення державної власності щодо НАК «Нафтогаз України»?

3.Чи погоджувала наглядова рада компанії очікувані показники з видобутку газу AT «Укргазвидобування» на на 2019 рік?.

Якщо так - то в яких обсягах і чи відрізняються ці обсяги видобутку від очікуваних обсягів, визначених для Компанії постановою КМУ від 26.04.2017 № 351? Якщо відрізняються, то чому?

4.Чи погоджувала наглядова рада компанії нову Стратегію видобутку газу, відповідно до якої діяльність з видобутку газу «сфокусована на утриманні базового видобутку», та яка суперечить очікуваним показникам, визначеним постановою КМУ від 26.04.2017 р. № 351 про затвердження основних засад здійснення державної власності щодо НАК «Нафтогаз України»?

5.Чи погоджувала наглядова рада компанії умови повернення для Укрнафти 2,06 млрд. куб.м природного газу та його зворотного викупу?

Якщо так - то які основні фінансові результати для Компанії від такого повернення газу та чи передбачають такі, умови отримання компенсації а Державного бюджету України (в якій сумі)?

6.Які причини невиконання основних завдань та очікуваних показників, встановлених Українським урядом для наглядової ради Компанії, щодо:

збільшення обсягу видобутку газу Компанією у 2019 році - не менш як 18,2 млрд куб. метрів газу;

забезпечення та підвищення енергетичної безпеки України шляхом організації та розвитку геологорозвідувальних робіт, пов`язаних з пошуком нафти і газу;

збереження диверсифікації джерел і маршрутів постачання газу;

забезпечення загальносуспільних інтересів на ринку природного газу та захисту побутових споживачів, зокрема за рішеннями Кабінету Міністрів України;

недопущення негативного небалансу споживання природного газу організаціями, щодо яких Компанія визначена постачальником із спеціальними обов`язками, шляхом вжиття Компанією вичерпних заходів із врегулювання зазначеного питання?

7.Як часто незалежним членам наглядової ради Компанії у своїй практиці, до початку роботи в Україні, доводилося порушувати та не виконувати рішення національних урядів країн, в яких вони здійснювали свою професійну діяльність?

8. Яким чином наглядова рада Компанії оцінює невиконання керівником компанії визначених для нього Кабінетом Міністрів України вищезазначених очікуваних показників діяльності компанії, та чи матиме таке невиконання показників вплив на продовження чи непродовження контракту з діючим керівником компанії?

9. Чи мають намір члени наглядової ради Компанії добровільно подати у відставку - за підсумками роботи компанії у 2019 році за невиконання наглядовою радою визначених для неї вищезазначених завдань та очікуваних показників.

10.Скільки разів, в яких місяцях 2017 року та на підставі чого наглядова компанії погоджувала виплату премій для менеджменту Компанії за нащадками окремого рішення Стокгольмського трибуналу у провадженні проти «Газпрому" за контрактом на поставку газу?

11.Чи вносила наглядова рада компанії зміни до контракту із керівником Нафтогазу, умови якого визначені наказом Мінекономіки від 13.04.2016 р. №781 «Про затвердження умов контракту з головою та членами правління публічного акціонерного товариства «Національна акціонерна компанія Нафтогаз України», які б надавали право керівнику Компанії отримувати будь-які додаткові премії, що не передбачались первинними умовами контракту?

Якщо так - на підставі чого вносились такі зміни?

Відповіддю від 23.03.2020 №14-80/1/ВР-20 за підписом голови правління AT «HAK «Нафтогаз України» ОСОБА_1 народному депутату відмовлено у наданні інформації з підстав відсутності в документі ознак депутатського запиту та невідповідності його змісту закону, зазначивши при цьому, що право народного депутата України на запит не вважається реалізованим, оскільки голова наглядової ради не є керівництвом компанії в розумінні чинного законодавства та статуту і не є адресатом, вказаним у частині першій статті 15 Закону України «Про статус народного депутата України».

Як зазначено захисником Шабаровським Б.В., правомірність відмови у наданні запитуваної інформації підтверджується тим, що:

-депутатський запит адресований неналежному суб`єкту, що є порушенням ст. 86 Конституції України, ст. 6 та ст. 15 Закону України «Про статус народного депутата України»;

-депутатський запит не містить інформації про те, яким чином запитувана інформація стосується питань, пов`язаних з депутатською діяльністю, а отже - не відповідає законодавчо визначеним вимогам до його змісту.

Згідно зі ст. 86 Конституції України народному депутату України надано право звернутися із запитом до органів Верховної Ради України, до Кабінету Міністрів України, до керівників інших органів державної влади та органів місцевого самоврядування, а також до керівників підприємств, установ і організацій, розташованих на території України, незалежно від їх підпорядкування і форм власності.

Таке ж коло суб`єктів, до яких народний депутат України може звернутися із депутатським запитом, закріплене в п. 7 ч. 1 ст. 6 та ст. 15 Закону України «Про статус народного депутата України».

Отже, народний депутат України може звернутися із депутатським запитом лише до таких суб`єктів: до органів Верховної Ради України; до Кабінету Міністрів України; до керівників інших органів державної влади; до керівників органів місцевого самоврядування; до керівників підприємств, установ і організацій, розташованих на території України, незалежно від їх підпорядкування і форми власності.

На обмеженість кола осіб, яким може бути адресований депутатський запит, неодноразово вказував і Конституційний Суд України, зокрема, в п. 2 рішення №4-рп/2000 від 11.04.2000 року, в п. 4.1. рішення № 5-рп/2003 від 05.05.2003 року, п. 6 рішення № 16-рп/2003 від 14.10.2003 року.

З матеріалів про притягнення до адміністративної відповідальності вбачається, що народний депутат України Кучеренко О. Ю. звернувся із депутатським запитом до голови наглядової ради AT «HAK «Нафтогаз України».

При цьому, суддя погоджується з доводами сторони захисту про те, що чинне законодавство розмежовує поняття керівника юридичної особи та голови наглядової ради юридичної особи. Так, відповідно до ч. 3 ст. 65 Господарського кодексу України, для керівництва господарською діяльністю підприємства власник (власники) безпосередньо або через уповноважені органи чи наглядова рада такого підприємства (у разі її утворення) призначає (обирає) керівника підприємства, який є підзвітним власнику, його уповноваженому органу чи наглядовій раді. Керівник підприємства, головний бухгалтер, члени наглядової ради (у разі її утворення), виконавчого органу та інших органів управління підприємства відповідно до статуту є посадовими особами цього підприємства. Статутом підприємства посадовими особами можуть бути визнані й інші особи.

Тобто, і керівник підприємства, і члени наглядової ради є посадовими особами підприємства, але зміст ч.3 ст.65 Господарського кодексу України вказує на те, що керівник підприємства і члени наглядової ради - це різні суб`єкти (посадові особи), при цьому, члени наглядової ради підприємства не є керівниками підприємства.

У ч. 5 ст. 65 Господарського кодексу України визначено, що керівник підприємства без доручення діє від імені підприємства, представляє його інтереси в органах державної влади і органах місцевого самоврядування, інших організаціях, у відносинах з юридичними особами та громадянами, формує адміністрацію підприємства і вирішує питання діяльності підприємства в межах та порядку, визначених установчими документами.

Відповідно до п. 90 Статуту, повноваження діяти від імені AT «HAK «Нафтогаз України» без доручення, представляти його інтереси в органах державної влади і органах місцевого самоврядування, у відносинах з юридичними та фізичними особами як в Україні, так і за кордоном, надано голові правління.

Тобто, керівником AT «HAK «Нафтогаз України», відповідно до Статуту Товариства та Господарського кодексу України, є голова правління.

Надаючи оцінку аргументу захисника про те, що депутатський запит не містить інформації про те, яким чином запитувана інформація стосується питань, пов`язаних з депутатською діяльністю, а отже - не відповідає законодавчо визначеним вимогам до його змісту, суддя звертає увагу на ч.9 ст. 17 Закону України «Про статус народного депутата України». Відповідно до вказаної норми народний депутат має право одержати інформацію з питань, пов`язаних із здійсненням ним депутатських повноважень, від органів державної влади та органів місцевого самоврядування, їх посадових осіб, які зобов`язані надати йому таку інформацію в порядку та строки, визначені цим Законом.

Крім того, необхідне зазначити, що Конституційним Судом України в рішенні від 05.03.2003 р. у справі № 5-рп/2003 зазначено, що право народного депутата України на депутатський запит не можна вважати абсолютним, воно обмежується конституційним принципом поділу влади, передбаченим ст. 6 Конституції України, межами повноважень органів відповідних гілок влади та обсягом питань, що стосуються депутатської діяльності.

З огляду на вищезазначене, депутатський запит має містити посилання з якою метою народному депутату України є необхідною дана інформація.

Проте, зміст депутатського запиту дає підстави вважати, що положення ч. 9 ст. 17 Закону України «Про статус народного депутата України» виконані не були.

В своєму рішенні від 19.05.1999 р. у справі № 4рп/99 Конституційний Суд України вказав, що частина друга статті 86 Конституції України приписує керівникам розглянути запит і повідомити народного депутата України про результати розгляду, але не зобов`язує задовольнити його вимоги. При цьому керівник, який розглядає запит, не повинен задовольняти вимоги народного депутата України, якщо вважає, що вони не відповідають Конституції і законам України.

Як вбачається з листа від 23.03.2020 №14-80/1/ВР-20 особа яка притягається до адміністративної відповідальності встановивши невідповідність змісту запиту вимогам закону скористалася своїм правом не задовольняти вимоги запиту, у зв`язку із чим ним було зазначено про те, що депутатський запит не було реалізовано.

Тобто фактично із змісту листа від 23.03.2020 №14-80/1/ВР-20 вбачається, що особа яка його склала не надавала відповіді за результатом розгляду запиту по суті та не відмовляла у наданні інформації, разом з цим у зв`язку із недотриманням вимог щодо змісту запиту, вважаючи його таким, що не відповідає вимогам закону, повідомила про причини, що унеможливлюють його розгляд, та зазначено про те, що вказаний запит не можна вважати таким, що було реалізовано.

У той же час, як вбачається із змісту протоколу, голова правління AT «HAK «Нафтогаз України» ОСОБА_1 ІНФОРМАЦІЯ_1 , притягається до адміністративної відповідальності за вчинення правопорушення, передбаченого ст. 188-19 КУпАП, яке полягає у наданні неповної інформації на запит народного депутата України.

Крім цього диспозицією ч.3 ст. 188-19 КУпАП встановлено відповідальність за недодержання встановлених законом строків надання відповіді на запит народного депутата України, надання неправдивої або неповної інформації на такий запит.

З огляду на вищенаведене відсутні підстави вважати, що дії голови правління ПАТ НАК «Нафтогаз України» ОСОБА_1 свідчать про порушення вимог чинного законодавства України.

За приписами ст. 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочате, а розпочате підлягає закриттю за обставин, зокрема, відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

На підставі викладеного, суд вважає, що у діях ОСОБА_1 відсутній склад адміністративного правопорушення, передбаченого ч.3 ст. 188-19 КУпАП, тому провадження за ч.3 ст.188-19 КУпАП підлягає закриттю на підставі п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 188-19, 256, 278 КУпАП, суддя

постановив:

Провадження в адміністративній справі про притягнення ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , голови правління акціонерного товариства «Національна акціонерна компанія «Нафтогаз України», місцезнаходження: 01601, м. Київ, вул. Б.Хмельницького, 6 - закрити за відсутності складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч.3 ст. 188-19 КУпАП.

Постанова може бути оскаржена до апеляційного суду м. Києва протягом 10 днів з дня її винесення шляхом подачі апеляційної скарги через Шевченківський районний суд м. Києва.

Суддя: