ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

02.07.2020 року смт. Мангуш

Суддя Першотравневого районного суду Донецької області Чудопалова С.В., за участю секретаря судового засідання Попової І.К., особи, відносно якої складено протокол, - ОСОБА_1 , захисника адвоката Попова В.М., розглянувши матеріали, які надійшли з Управління патрульної поліції в Донецькій області, про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, непрацюючого, проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 ,

за вчинення правопорушення, передбаченого ст. 124 Кодексу України про адміністративні правопорушення, -

ВСТАНОВИВ:

30.10.2019 до суду надійшов протокол про адміністративне правопорушення серії БД № 292878 від 23.10.2019, згідно якого водій ОСОБА_1 23.10.2019 об 11-25 годині в Донецькій області, Мангушський р-н, траса М-14, по вул. Маріупольській біля будинку № 167, керуючи транспортним засобом ВАЗ 2105, д/н НОМЕР_1 , не врахував дорожньої обстановки, не обрав безпечної швидкості руху, не дотримався безпечної дистанції руху та скоїв зіткнення з транспортним засобом ГАЗ-33023414, ЗНГ, д/н НОМЕР_2 , разом з причепом «машина маркувальна причепна «Graco Road Lazer». Під час ДТП автомобілі та причем отримали механічні пошкодження, чим завдано матеріальні збитки. Вказаними діями водій порушив п. 12.1, 13.1 ПДР України, за що відповідальність передбачена ст. 124 КУпАП.

ОСОБА_1 та його захисник адвокат Попов В.М. у судовому засіданні вину ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 124 КУпАП, не визнали та останній пояснив, що він 23.10.2019, рухаючись по вул. Маріупольській в смт. Мангуш та керуючи автомобілем ВАЗ, здійснював випередження автомобіля ГАЗ зі спеціалізованим причепом, який рухався вздовж узбіччя на повільній швидкості. Тобто ліва частина смуги для руху була вільною. В цей час водій останнього автомобіля без увімкнення поворотного покажчика почав здійснювати поворот праворуч. Щоб уникнути зіткнення, ОСОБА_1 почав уходити ліворуч, але зіткнення не вдалося уникнути. Автомобілі отримали механічні пошкодження. Просили суд закрити провадження у справі у зв`язку з відсутністю у діях останнього складу адміністративного правопорушення.

Водій автомобіля ГАЗ ОСОБА_2 у судовому засіданні від 20.01.2020 зазначив, що він 23.10.2019, рухаючись по вул. Маріупольській в смт. Мангуш, вирішив здійснити поворот ліворуч, увімкнув покажчик та почав маневр, в цей час водій автомобіля ВАЗ ОСОБА_1 , не переконавшись у безпеці маневру, почав здійснювати обгін його автомобіля із виїздом на смугу зустрічного руху, внаслідок чого відбулося зіткнення.

Так, згідно положень ст. 7 КУпАП, ніхто не може бути підданий заходу впливу в звязку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності. Застосування уповноваженими на те органами і посадовими особами заходів адміністративного впливу провадиться в межах їх компетенції, у точній відповідності з законом.

Відповідно до вимог ст. 245 КУпАП, завданням провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і обєктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом.

Положеннями ст. 280 КУпАП регламентовано, що суд при розгляді справи про адміністративне правопорушення, крім іншого, зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, а також зясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Постановою Пленуму Верховного Суду України від 23 грудня 2005 року №14 «Про практику застосування судами України законодавства у справах про деякі злочини проти безпеки дорожнього руху та експлуатації транспорту, а також про адміністративні правопорушення на транспорті» передбачено, що при розгляді справ зазначеної категорії необхідно з`ясовувати всі обставини, перелічені у ст.ст. 247, 280 КУпАП. Зміст постанови судді має відповідати вимогам, передбаченим ст.ст. 283, 284 КУпАП. У постанові, зокрема, потрібно навести докази, на яких ґрунтується висновок про вчинення особою адміністративного правопорушення, та зазначити мотиви відхилення інших доказів, на які посилався правопорушник, чи висловлених останнім доводів.

Відповідно до вимог статей 251, 252 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, свідків, а також іншими документами.

Дослідивши матеріали справи, заслухавши пояснення учасників процесу, приходжу до наступних висновків.

Так, постановою суду від 20.01.2020 за клопотанням захисника ОСОБА_1 адвоката Попова В.М. по справі було призначено судову автотехнічну експертизу, згідно висновку якої № 1/19-31 від 02.04.2020 експертом Донецького НДЕКЦ МВС України не надано відповіді на запитання щодо невідповідності вимогам Правил дорожнього руху України дій водія ОСОБА_1 або ОСОБА_2 .

Крім того, оскільки ані протокол про адміністративне правопорушення, ані схема ДТП, додана до протоколу, не містять вихідних даних, зокрема, про довжину слідів гальмування, про розташування автомобілів відносно ширини дороги перед здійсненням маневру лівого повороту автомобілем ГАЗ, необхідних для встановлення обставин, які є похідними та важливими для надання експертом висновку, у зв`язку з чим неможливо встановити у кого саме з водіїв під час ДТП існувала невідповідність вимогам ПДР України, на чому також наполягав в судовому засіданні захисник ОСОБА_1 адвокат Попов В.М.

Отже, враховуючи вищезазначене, та зважаючи на те, що експертом не було встановлено, у діях кого з водіїв даної ДТП була невідповідність вимогам ПДР України, то суд приходить до висновку, що у діях ОСОБА_1 відсутній склад адміністративного правопорушення.

Згідно пункту 4 Рішення Конституційного Суду України від 22 грудня 2010 року №23-рп/2010 конституційний принцип правової держави передбачає встановлення правопорядку, який повинен гарантувати кожному утвердження і забезпечення прав і свобод людини (статті 1, 3, частина друга статті 19 Основного Закону України). Конституція України визначає основні права і свободи людини і громадянина та гарантії їх дотримання і захисту, зокрема: ... юридична відповідальність особи має індивідуальний характер (частина друга статті 61); обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях; усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь (частина третя статті 62); конституційні права і свободи людини і громадянина не можуть бути обмежені, крім випадків, передбачених Конституцією України (частина перша статті 64). У відповідності до п. 4.1 вказаного Рішення, Конституційний Суд України на підставі наведеного дійшов висновку, що адміністративна відповідальність в Україні та процедура притягнення до адміністративної відповідальності ґрунтуються на конституційних принципах та правових презумпціях, які зумовлені визнанням і дією принципу верховенства права в Україні.

Практика Європейського суду з прав людини свідчить про те, що деталі обвинувачення мають дуже суттєве значення, а його неконкретність розглядається ЄСПЛ як порушення права на захист (Справа «Маттоціа проти Італії» від 25 липня 2000 року).

Наявність сумнівів не узгоджується із стандартом доказування «поза розумним сумнівом» (рішення від 18 січня 1978 року у справі «Ірландія проти Сполученого Королівства» (Irelandv/the United Kingdom), п. 161, Series A заява № 25), який застосовується при оцінці доказів, а такі докази можуть «випливати зі співіснування достатньо переконливих, чітких і узгоджених між собою висновків чи схожих неспростовних презумпцій факту».

Доведення «поза розумним сумнівом» відображає максимальний стандарт, що має відношення до питань, що вирішуються, при визначенні кримінальної відповідальності. Ніхто не повинен позбавлятися волі або піддаватися іншому покаранню за рішенням суду, якщо вина такої особи не доведена «поза розумним сумнівом (Sevtap Veznedaroglu v. Turkey (Севтап Везнедароглу проти Турції).

Відповідно до принципу «поза розумним сумнівом», зміст якого сформульований у п.43 рішення ЄСПЛ у справі «Кобець проти України» від 14 лютого 2008 року, доказування, зокрема, має випливати із сукупності ознак чи неспростовних презумпцій, достатньо вагомих, чітких та узгоджених між собою, а за відсутності таких ознак не можна констатувати, що винуватість обвинуваченого доведено поза розумним сумнівом.

Статтею 62 Конституції України встановлено, що особа вважається невинуватою у вчиненні злочину і не може бути піддана кримінальному покаранню, доки її вину не буде доведено в законному порядку і встановлено обвинувальним вироком суду.

Обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Враховуючи викладене, суд приходить до висновку про те, що наявні в матеріалах справи докази не доводять вину ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 124 КУпАП, а тому провадження у справі про адміністративне правопорушення відносно останнього за ст. 124 КУпАП підлягає закриттю.

Згідно з п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочате, а розпочате підлягає закриттю, у зв`язку відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.

Керуючись ст.ст. 124, 283, 284 Кодексу України про адміністративні правопорушення, суд -

ПОСТАНОВИВ:

Провадження у справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 за ст. 124 Кодексу України про адміністративні правопорушення закрити на підставі п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП у зв`язку з відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення.

Постанова маже бути оскаржена до Донецького апеляційного суду через Першотравневий районний суд Донецької області протягом десяти днів з дня її винесення.

Суддя С.В. Чудопалова