ЗОЛОТОНІСЬКИЙ МІСЬКРАЙОННИЙ СУД ЧЕРКАСЬКОЇ ОБЛАСТІ
11 червня 2020 рокуСправа №: 695/897/20
Номер провадження 3/695/753/20
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

11 червня 2020 рокум. Золотоноша

Суддя Золотоніського міськрайонного суду Черкаської області Середа Л.В., розглянувши матеріали справи про адміністративне правопорушення відносно:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , що проживає за адресою АДРЕСА_1 , -

за вчинення правопорушення передбаченого ст. 173-1 Кодексу України про адміністративні правопорушення, -

ВСТАНОВИВ:

Відповідно до протоколу про адміністративне правопорушення від 01.04.2020 року, серії АПР18 №256838 ОСОБА_1 30.03.2020 року близько 10 год. в інтернет мережі «Facebook» ОСОБА_1 поширювала неправдиві чутки, що не відповідають дійсності та можуть викликати паніку серед населення.

Дії ОСОБА_1 були кваліфіковані як правопорушення, передбачене ст. 173-1 КУпАП

Для розгляду матеріалів справи ОСОБА_1 не з`явилася, про причини своєї неявки суд не повідомила.

Повно та всебічно дослідивши матеріали адміністративної справи, та докази, надані до неї, суддя дійшла наступних висновків.

Відповідно до ст. 1 КУпАП, завданням Кодексу України про адміністративні правопорушення є охорона прав і свобод громадян, власності, конституційного ладу України, прав і законних інтересів підприємств, установ і організацій, встановленого правопорядку, зміцнення законності, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі точного і неухильного додержання Конституції і законів України, поваги до прав, честі і гідності інших громадян, до правил співжиття, сумлінного виконання своїх обов`язків, відповідальності перед суспільством.

Відповідно до вимог ст. 245 КУпАП завданням провадження в справах про адміністративне правопорушення є своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

Згідно ст. ст. 251, 252, 280 КупАП наявність адміністративного правопорушення і винність у його вчинені особи та інші обставини, що мають істотне значення для правильності вирішення справи про адміністративні правопорушення, підлягають доказуванню передбаченими законом способами, оцінка відповідних доказів має ґрунтуватись на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи у їх сукупності та законі. При розгляді справи про адміністративне правопорушення, поряд з іншим, підлягає з`ясуванню, чи було вчинено адміністративне правопорушення і чи винна дана особа у його вчинені та чи підлягає вона адміністративній відповідальності.

Нормами ч. 1 ст. 9 КУпАП визначено, що адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності. Застосування уповноваженими на те органами і посадовими особами заходів адміністративного впливу провадиться в межах їх компетенції, у точній відповідності з законом, що передбачено ст. 7 КУпАП.

Обов`язковою умовою притягнення особи до адміністративної відповідальності є встановлення наявності складу адміністративного правопорушення, який повинен встановлюватись на підставі відповідних доказів, що стверджують не тільки наявність правопорушення, а й вини особи у його вчиненні.

Обов`язок щодо збирання доказів вини особи, відповідно ст. 251 КУпАП, покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення.

Із вказаного протоколу про адміністративне правопорушення від 01.04.2020 року вбачається, що ОСОБА_1 притягується до відповідальності за вчинення правопорушення передбаченого ст.. 173-1 КУпАП, при цьому у самому протоколі про адміністративне правопорушення ОСОБА_1 зазначила, що вона із правопорушенням не згідна, висловила свою думку, навіть не висловила, а дала запитання.

Зміст ст. 173-1 КУпАП передбачає адміністративну відповідальність за поширювання неправдивих чуток, що можуть викликати паніку серед населення або порушення громадського порядку і тягне за собою накладення штрафу від десяти до п`ятнадцяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян або виправні роботи на строк до одного місяця з відрахуванням двадцяти процентів заробітку.

Об`єктивною стороною адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173-1 КУпАП є поширювання неправдивих чуток, що можуть викликати паніку серед населення або порушення громадського порядку. Неправдивими чутками слід вважати будь-яке повідомлення переважно усного характеру про будь-кого та будь-що, що суперечить (не відповідає) дійсності (формальний склад).

Об`єктом даного адміністративного проступку є суспільні відносини у сфері охорони громадського порядку.

Суб`єктивна сторона правопорушення визначається ставленням до наслідків і характеризується наявністю вини у формі умислу та необережності та характеризується усвідомленням особою того, що вона поширює саме неправдиві чутки, що можуть викликати паніку серед населення або порушення громадського порядку, тобто правопорушення повинно вчинятись з прямим умислом.

Отже, обов`язковим елементом даного адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173-1 КУпАП про адміністративні правопорушення, є наслідки у виді гіпотетичної можливості викликати паніку серед населення або порушення громадського порядку.

Тому, саме по собі поширення неправдивих чуток, яке не викликало і не могло викликати паніки чи призвести до порушення громадського порядку, не становитиме порушення ст. 173-1 КУпАП.

Термін «паніка» визначається як психічний стан людей не свідомий, нестримний страх, викликаний дійсною чи уявною небезпекою, що охоплює людину чи багатьох людей, неконтрольоване прагнення уникнути небезпечної ситуації.

При цьому, в фабулі протоколу про адміністративне правопорушення серії АПР18 №256838 від 01.04.2020 року відносно ОСОБА_1 взагалі не зазначено суті адміністративного правопорушення, тобто викладу обставин вчинення правопорушення, зокрема не зазначено яка саме інформація, поширена ОСОБА_1 , є чутками, у чому її неправдивість, підтвердження її неправдивості та можливості викликати паніку. Виклад суті правопорушення в наданому протоколі обмежується лише посиланням на "неправдиві чутки, які не відповідають дійсності", що позбавляє можливості суд визначити склад правопорушення в діях останньої.

Положеннями п.9 Розділу II Інструкції з оформлення матеріалів про адміністративні правопорушення в органах поліції, затвердженої наказом Міністерства внутрішніх справ України від 06 листопада 2015 року №1376 передбачено,що при складанні протоколу про адміністративне правопорушення в ньому зазначаються, зокрема: у графі «дата, час, місце вчинення і суть учиненого адміністративного правопорушення» суть адміністративного правопорушення, яка повинна точно відповідати ознакам складу адміністративного правопорушення, зазначеним у статті КУпАП, за якою складено протокол.

Із аналізу змісту протоколу про адміністративне правопорушення від 01.04.2020 року вбачається, що фабула порушення, викладена у протоколі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 , не містить всіх обов`язкових ознак складу даного правопорушення.

Згідно положень ст.ст. 254, 256 КУпАП основним джерелом доказів події, обставин правопорушення та вини особи, яка притягується до адміністративної відповідальності є протокол про адміністративне правопорушення.

Відповідно до положень ч. 2 ст. 62 Конституції України усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

У справах «Малофєєва проти Росії» рішення від 30.05.2013, заява № 36673/04) та «Карелін проти Росії»(заява № 926/08, рішення від 20.09.2016) ЄСПЛ, серед іншого, зазначив, що у випадку, коли викладена в протоколі фабула адміністративного правопорушення не відображає всіх істотних ознак складу правопорушення, суд не має права самостійно редагувати її, а так само не може відшукувати докази на користь обвинувачення, оскільки це становитиме порушення права на захист (особа не може належним чином підготуватися до захисту) та принципу рівності сторін процесу (оскільки особа має захищатися від обвинувачення, яке підтримується не стороною обвинувачення, а фактично судом).

Відповідно до положень п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за обставин: відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

Оскільки, з огляду на дослідженні судом докази, які додані до матеріалів адміністративної справи, судом «поза розумним сумнівом» не доведена наявність в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173-1 КУпАП, суд приходить до висновку про необхідність закриття провадження по справі на підставі положень п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП.

На підставі викладеного та, керуючись ст.ст. 7, 9, 245, 247, 252, 254, 256, 280, 283 - 285 КУпАП, суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

Провадження в справі про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ст. 173-1 КУпАП закрити за відсутністю в її діях події і складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена до Черкаського апеляційного суду через Золотоніський міськрайонний суд протягом 10 днів.

Суддя Середа Л.В.