Справа № 405/1113/20
провадження № 3/405/251/20
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

04.06.2020 м. Кропивницький

Ленінський районний суд міста Кіровограда у складі: головуючого судді Майданнікова О.І., розглянувши матеріали справи про адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією, які надійшли з Управління захисту економіки в Кіровоградській області Департаменту захисту економіки Національної поліції України про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , який має три вищі освіти, пенсіонера, одруженого, маючого на утриманні двох малолітніх дітей - доньок 2011 та 2013 років народження, РНОКПП НОМЕР_1 ,

за ч. 1 ст. 172-7 Кодексу України про адміністративні правопорушення,

за участю:

прокурора Солопова В.Ю.,

особи, яка притягається до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 ,

захисника - адвоката Суліменко Т. А.

встановив:

в провадження Ленінського районного суду міста Кіровограда з Управління стратегічних розслідувань в Кіровоградській області Департаменту стратегічних розслідувань Національної поліції України надійшов протокол про адміністративне правопорушення № 28/20 від 13.02.2020 про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за ч. 1 ст. 172-7 КУпАП, із змісту якого вбачається що, відповідно до п.п. «д» п. 1 ч. 1 ст. 3 Закону України «Про запобігання корупції» ОСОБА_1 є суб`єктом, на якого поширюється дія цього Закону України «Про запобігання корупції» та поширюються обмеження та зобов`язання, передбачені цим Законом. При цьому, виконуючий обов`язки начальника ДУ «Кропивницький слідчий ізолятор» Московець В.А. 04.12.2018 не виконав вимоги п.п. 1, 2 ч. 1 ст. 28 Закону України «Про запобігання корупції», а саме: не повідомив про наявність у нього реального конфлікту інтересів при вчинив дії в умовах реального конфлікту інтересів під час підписання наказу за № 426/ос-18 від 04.12.2018 «Про особовий склад» шляхом встановлення собі посадового окладу, чим вчинив адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією, передбачене ч. 1 ст. 172-7 КУпАП.

Прокурор в судовому засіданні підтримав протокол про адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією, складений за ч. 1 ст. 172-7 КУпАП відносно ОСОБА_1 , зважаючи на підстави, викладені в ньому, посилаючись на порушення ОСОБА_1 вимог п.п. 1, 2 ч. 1 ст. 28 Закону України «Про запобігання корупції», на підставі чого, просив визнати ОСОБА_1 винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 172-7 КУпАП та призначити останньому покарання у вигляді штрафу в розмірі 100 неоподаткованих мінімумів доходів громадян, що складає 1700 грн.

В судовому засіданні ОСОБА_1 , якому було роз`яснено права особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, передбачені ст. 268 КУпАП, вину у вчиненні адміністративного правопорушення за обставин, зазначених в протоколі про адміністративне правопорушення, - не визнав. Пояснив, що дійсно виконував обов`язки начальника ДУ «Кропивницький слідчий ізолятор» та підписував наказ № 426/ос-18 від 04.12.2018 «Про особовий склад». Також пояснив, що повноваження з підготовки на виконання наказу № 426/ос-18 від 04.12.2018 малися у головного бухгалтера установи ОСОБА_2 та начальника відділу по роботі з персоналом ОСОБА_3 . При цьому 03.12.2018 на ім`я в.о. начальника установи Фарика М ОСОБА_4 головним бухгалтером було подано доповідну записку у якій повідомлялося про невідповідність окладу заступника начальника установи Московця В. ОСОБА_5 займаній ним посаді та запропоновано підвищити його посадовий оклад до розміру 6340 грн. (33 тарифний розряд) у відповідності до наказу МЮУ. До того ж у протоколі про адміністративне правопорушення № 28/20 він зазначив, що уповноваженими особами установи, зокрема, ОСОБА_2 та ОСОБА_3 питання відсутності конфлікту інтересів узгоджувалися з керівництвом установи до підписання ним наказу № 426/ос-18 оскільки проект наказу було підготовлено за вказівкою в.о. начальника установи ДУ "Кропивницький слідчий ізолятор", але за виниклої обставини, ним було лише поставлено особистий підпис, оскільки в.о. начальника установи полковник внутрішньої служби ОСОБА_6 потрапив на лікарняний. Зазначав, що не підписання цього наказу могло негативно відзначитись на інших особах, зазначених в наказі. Пояснив, що протокол про адміністративне правопорушення № 28/20 від 13.02.2020 не містить обов`язкової сукупності усіх юридичних фактів, які можуть встановити факт прийняття ним рішення в умовах реального конфлікту інтересів. Матеріали справи також: не підтверджують факту вчинення ним адміністративного правопорушення відповідальність за яке передбачено ч. 1 ст. 172-7 КУпАП, що є підставою для закриття провадження у справі на підставі п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП у зв`язку із відсутністю в його діях складу інкримінованого адміністративного правопорушення, на підставі чого провадження у даній справі просив закрити.

Захисник особи, яка притягається до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 - адвокат Суліменко Т.А., якій було роз`яснено права захисника, передбачені ст. 271 КУпАП, підтримала позицію свого підзахисного та додатково наголосила на тому, що у даній справі закінчився строк, передбачений ст. 38 КУпАП для накладення адміністративного стягнення за вчинення правопорушення, пов`язаного з корупцією. Посилаючись на відсутність в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 172-7 КУпАП просила провадження у справі закрити на підставі п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП.

Заслухавши в судовому засіданні пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, позицію його захисника та думку прокурора, дослідивши матеріали справи та оцінивши всі докази по справі, як кожен окремо так і в їх сукупності, всебічно, повно і об`єктивно дослідивши всі обставини справи в їх сукупності, суд приходить до висновку про закриття провадження у даній справі виходячи з наступного.

Положеннями ст.280 КУпАП передбачено, що орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду...., а також з`ясувати інші обставини, що мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Стаття 251 КУпАП передбачає, що доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами ....., а також іншими документами.

Згідно з ст.252 КУпАП орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Під час розгляду справ, пов`язаних з корупцією, необхідно з`ясовувати, чи було правопорушення, за яке особу притягують до відповідальності; чи містить діяння склад корупційного правопорушення, передбаченого Законом; чи особа є винною в його вчиненні; чи належить вона до суб`єктів цього правопорушення; чи не містить правопорушення ознак кримінального правопорушення; чи не закінчилися на момент розгляду справи строки, передбачені ст. 38 КУпАП; чи немає інших обставин, що виключають провадження у справі.

Згідно п.55 ч.1 ст.255 КУпАП (в редакції на час події, вказаної в протоколі про адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією) протоколи про адміністративні правопорушення, передбачені, зокрема, статтями 172-4 - 172-9 КУпАП, мають право складати уповноважені на те посадові особи Національного агентства з питань запобігання корупції.

Поряд з цим, судом відзначається, що в ході дослідження матеріалів даної справи судом встановлено, що листом від 04.03.2019 за вих. № 34-02/16716/19 Департаментом моніторингу дотримання законодавства про конфлікт інтересів та інших обмежень щодо запобігання корупції Національного агентства з питань запобігання корупції (далі - Національне агентство) повідомлено ДУ «Кропивницький слідчий ізолятор» Міністерства юстиції України про те, що Національним агентством відповідно до пункту 6 частини першої статті 12 Закону України «Про запобігання корупції» у зв`язку з отриманням повідомлення здійснюється перевірка можливих фактів порушення ОСОБА_1 , заступником начальника СІЗО з режиму і охорони державної установи «Кропивницький слідчий ізолятор», вимог статті 28 Закону щодо запобігання та врегулювання конфлікту інтересів.

Із змісту зазначеного листа також вбачається, що у Національному агентстві на час складання листа була наявна інформація про підписання ОСОБА_1 як виконуючим обов`язки начальника державної установи «Кропивницький слідчий ізолятор», організаційно-розпорядчих документів у частині заохочення стосовно себе. Вказано на те, що зазначене може свідчити про можливі порушення ОСОБА_1 вимог статті 28 Закону України «Про запобігання корупції» щодо запобігання та врегулювання конфлікту інтересів. На підставі зазначеного та відповідно до пункту 1 частини першої та частини четвертої статті 12, статті 13 Закону України «Про запобігання корупції», рішення Національного агентства з питань запобігання корупції від 11.08.2016 № 9 «Про визначення уповноважених осіб Національного агентства з питань запобігання корупції» (зі змінами), з метою забезпечення повної та об`єктивної перевірки дотримання ОСОБА_1 вимог статті 28 Закону України «Про запобігання корупції» Національне агентство просило ДУ «Кропивницький слідчий ізолятор», надати зазначені у вказаному листі документи щодо викладених обставин.

Документи на виконання зазначеного листа були отримані Національним агентством від ДУ «Кропивницький слідчий ізолятор» 21.03.2019, що підтверджується супровідним листом ДУ «Кропивницький слідчий ізолятор» від 18.03.2019 за вих. № 2/1820-4СК та наявному на ньому штампу Національного агентства від 21.03.2019 за вх. № 07/2033334.

На підставі викладеного суд констатує, що станом на 21.03.2019 у Національного агентства, як органу, уповноваженого на складання протоколів про адміністративні правопорушення, зокрема, за статтею 172-7 КУпАП була інформація та документи, які долучені до протоколу, щодо можливого порушення ОСОБА_1 вимог статті 28 Закону України «Про запобігання корупції» щодо запобігання та врегулювання конфлікту інтересів, що свідчить про те, що поза розумним сумнівом, станом на 21.03.2019 зазначеним органом було виявлено ознаки адміністративного правопорушення, передбачено ч. 1 ст. 172-7 КУпАП, вчинення якого ставиться у вину ОСОБА_1 .

В свою чергу протокол про адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією, у відношенні ОСОБА_1 складений лише 13 лютого 2020 року. Тобто, ще станом на 13 лютого 2020 року - час складання протоколу про адміністративне правопорушення, пов`язане із корупцією, сплинув, передбачений ч.3 ст.38 КУпАП (в редакції на час події, вказаної в протоколі про адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією), трьохмісячний строк притягнення особи до адміністративної відповідальності за вчинення корупційного правопорушення. Можливість відновлення або поновлення цих строків КУпАП не передбачає.

Більш того, згідно ст.17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» від 23.02.2006, суди застосовують рішення Європейського суду з прав людини як джерело права.

Під час розгляду даного адміністративного матеріалу суд також враховує практику Європейського Суду з прав людини (пункт 137 Рішення від 09.01.2013 у справі «Олександр Волков проти України» (заява №21722/11) про те, що строки давності слугують кільком важливим цілям, а саме: забезпеченню юридичної визначеності та остаточності, захисту потенційних відповідачів від не заявлених вчасно вимог, яким може бути важко протистояти, та запобігти будь-якій несправедливості, яка могла б виникнути, якби від судів вимагалося виносити рішення щодо подій, що мали місце у віддаленому минулому, на підставі доказів, які через сплив часу стали ненадійними та неповними (див. рішення від 22 жовтня 1996 року у справі «Стаббінгз та інші проти Сполученого Королівства» (Stubbings and Others v. the United Kingdom), п. 51, Reports 1996-IV). Строки давності є загальною рисою національних правових систем договірних держав щодо кримінальних, дисциплінарних та інших порушень.

Пунктом 7 ч.1 ст.247 КУпАП встановлено, що провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочатим, а розпочате підлягає закриттю у разі закінчення на момент розгляду справи про адміністративне правопорушення строків, передбачених ст.38 цього Кодексу.

За таких обставин, старший оперуповноважений 1-го сектору (протидії корупції) Управління стратегічних розслідувань в Кіровоградській області ДСР НП України не мав права розпочинати провадження у справі та складати протокол про адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією № 28/20 від 13 лютого 2020 року, оскільки на момент його складання закінчилися строки накладення адміністративного стягнення, передбачені ч.3 ст.38 КУпАП (в редакції на час події, вказаної в протоколі про адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією), а саме: минуло більше трьох місяців з моменту виявлення ознак адміністративного правопорушення, пов`язаного з корупцією, вказаного в протоколі, як неповідомлення ОСОБА_1 про наявність у нього реального конфлікту інтересів при вчинив дії в умовах реального конфлікту інтересів під час підписання наказу за № 426/ос-18 від 04.12.2018 «Про особовий склад» шляхом встановлення собі посадового окладу.

Щодо доводів прокурора, що датою виявлення правопорушення є дата складення протоколу про адміністративне правопорушення, суд зазначає, що ч. 4 ст. 38 КУпАП чітко вказує, що адміністративне стягнення може бути накладено з дня його виявлення, тобто з часу, коли відповідні уповноважені особи дізнались про факт порушення, а не з часу, коли цей факт був підтверджений зібраними під час перевірки доказами та документами. Враховуючи викладене, суд не погоджується з твердженнями прокурора, що датою виявлення адміністративного правопорушення, пов`язаного з корупцією, є час складання протоколу про адміністративне правопорушення, оскільки матеріали провадження свідчать, що відповідному уповноваженому органу, зокрема, Національному агентству, про виявлені ознаки вчинення дій ОСОБА_1 в умовах реального конфлікту інтересів було достеменно відомо, принаймні 21.03.2019 після отримання документів, які згодом було долучено до протоколу в якості доказів.

Згідно зі ст. 7 КУпАП провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності. Ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом.

Відповідно до п. 7 ч. 1 ст. 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю в зв`язку із закінченням на момент розгляду справи про адміністративне правопорушення строків, передбачених статтею 38 цього Кодексу.

З огляду на наведене, суд вважає, що провадження у справі про адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією, у відношенні ОСОБА_1 слід закрити на підставі п.7 ч.1 ст.247 КУпАП.

Керуючись статтями 38, 247, 283, 284, 287 Кодексу України про адміністративні правопорушення,

постановив:

провадження у справі про адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за ч. 1 ст. 172-7 КУпАП (протокол про адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією № 28/20 від 13.02.2020), - закрити на підставі п. 7 ч. 1 ст. 247 КУпАП у зв`язку із закінченням строку, передбаченого ч. 4 ст. 38 КУпАП для накладення адміністративного стягнення за вчинення правопорушення, пов`язаного з корупцією.

Постанова суду може бути оскаржена до Кропивницького апеляційного суду через Ленінський районний суд м. Кіровограда протягом десяти днів з дня її винесення.

Постанова суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги постанова, якщо її не скасовано, набирає законної сили після залишення апеляційної скарги без задоволення, а постанови без змін, чи зміні постанови.

Суддя Олексій Іванович Майданніков