Справа № 364/441/20
Провадження № 3/364/118/20
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

09.06.2020 року, суддя Володарського районного суду Київської області Моргун Г. Л., розглянувши матеріали, які надійшли від секретаріату Уповноваженого Верховної Ради України з прав людини стосовно ОСОБА_1 , директора КП «Володарка»,

за вчинення правопорушення, передбаченого ст. 188 40 КУпАП, -

ВСТАНОВИВ:

21.05.2020 року до Володарського районного суду Київської області надійшов адміністративний матеріал від секретаріату Уповноваженого Верховної Ради України з прав людини, відносно ОСОБА_1 , щодо вчинення ним адміністративного правопорушення передбаченого ст. 188 40 КУпАП.

Суддя ознайомилась із вказаним матеріалом в якому зазначено , що ОСОБА_1 не виконав законні вимоги представника Уповноваженого Верховної Ради України з прав людини. До Уповноваженого Верховної Ради України з прав людини надійшло звернення ОСОБА_2 , щодо порушення директором КП «Володарка» вимог Закону України «Про доступ до публічної інформації». 12.05.2020 року заступник начальника управління начальник Управління моніторингу прав на звернення та інформацію Секретаріату Уповноваженого Верховної Ради України з прав людини ОСОБА_3 склав протокол про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 за ст. 188 40 КУпАП.

В ході провадження в рамках здійснення контролю за дотриманням законодавства у сфері доступу до публічної інформації до директора КП «Володарка» 11.12.2019 року за № 26956.4/М-15953.3/19/30.1, було надіслано запит, щодо надання пояснень стверджуваного заявницею порушення. Однак відповідь не було надано. 20.01.2020 року № 1530.4м-15953.3/19/30.1 повторно було надіслано запит щодо надання відповідних пояснень та прибуття до Секратаріату Уповноваженого ВР України з прав людини. Листом від 24.01.2020 року № 18 директор КП «Володарка» надав відповідь, однак запитуваної інформації (документів) надано не було.

Відтак, вимоги представника Секретаріату Уповноваженого Верховної Ради України з прав людини викладені у запитах № № 26956.4/М-15953.3/19/30.1 від 11.12.2019 року та 1530.4м-15953.3/19/30.1 від 20.01.2020 року директором КП «Володарка» виконані не були.

З огляду на зазначене вище заступник начальника управління начальник Управління моніторингу прав на звернення та інформацію Секретаріату Уповноваженого Верховної Ради України з прав людини ОСОБА_3 вбачає у діях директора КП «Володарка» ОСОБА_1 вбачається склад адміністративного правопорушення, передбачений статтею 188 40 КУпАП.

В судове засідання особа, що притягається до адміністративної відповідальності не з`явився, про дату, час та місце розгляду справи був повідомлений належним чином.

Представник Романішін Є.В. у судовому засіданні вказав на необхідність закриття провадження у справі у зв`язку із відсутністю складу правопорушення, виходячи із міркувань, які надано письмово ( а.с. 25-30 ) та приєднано до матеріалів справи . Зокрема посилався на те, що протокол про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за ст. 188 40 КпАП України складено уповноваженою службовою особою з порушенням вимог ст.ст. 256 та 254 КУпАП, та порядку оформлення матеріалів про адміністративне правопорушення. Склавши 12 травня 2020 року протокол про адміністративне правопорушення, посадова особа не надала суду належних доказів, що він має повноваження щодо складання протоколу, не ознайомив ОСОБА_1 з цим протоколом, не роз`яснив йому вимоги ст. 268 КпАП, про що свідчить відсутність підпису особи про ознайомлення з протоколом і про роз`яснення йому прав та відсутність запису посадової особи про те, що останньому були роз`яснено його права, але він відмовився від підписів. В адміністративному матеріалі міститься застереження про те, що: « ОСОБА_1 в установлену дату та час для ознайомлення із зазначеними положеннями та проставлення підпису не з`явилась, про причини неявки завчасно не повідомила». Але попри вищевказане твердження уповноваженої особи, матеріали справи не містять доказів відправлення, вручення - запрошення ОСОБА_1 на розгляд справи по вищевказаному адміністративному матеріалу. В матеріалах справи міститься копія листа від 27 квітня 2020 року, у тексті якого нібито ОСОБА_1 були роз`яснені його права, передбачені ст. 268 КУпАП поряд з цим жодних доказів відправки вказаного листа, його вручення ОСОБА_1 матеріали справи не містять. Також матеріали справи не містять доказів про те, що ОСОБА_1 був направлений другий примірник протоколу про адміністративне правопорушення 12 травня 2020 року. Окрім того звернув увагу суду на те, що роз`яснення особі прав, передбачених ст. 268 КпАП України окремим листом поза межами вже складеного протоколу не передбачено чинним законодавством. Ненадання ОСОБА_1 для ознайомлення протоколу про адміністративне правопорушення, не роз`яснення йому прав і обов`язків, передбачених ст. 268 КпАП, є порушенням права на захист особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, оскільки такими діями ОСОБА_1 був позбавлений можливості захищатися у спосіб, передбачений КУпАП. Матеріали справи належним чином не підтверджують необхідний обсяг повноважень у ОСОБА_3 станом на 12.05.2020 року.

Прокурор, залучений до справи з огляду на рішення Європейського суду з прав людини від 20.09.2016 року у справі «Карелін проти Росії» щодо визнання порушення статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод в частині неупередженості суду через відсутність сторони звинувачення у справі про адміністративне правопорушення, а також з огляду на повноваження прокурора, визначені статтею 250 КУпАП, не з`явився.

Суд, ознайомившись із адміністративним протоколом та доданими до нього матеріалами, позицією представника ОСОБА_1 , встановив наступне.

Так, положення ст. 18840 КУпАП передбачають відповідальність за невиконання законних вимог Уповноваженого Верховної ради з прав людини або представників Уповноваженого Верховної ради з прав людини.

Об`єктивною стороною ст. 18840 КУпАП є невиконання законних вимог Уповноваженого Верховної ради з прав людини або представників Уповноваженого Верховної ради з прав людини. Повноваження Уповноваженого Верховної ради з прав людини та правила звернення з законними вимогами Уповноваженого Верховної ради з прав людини зазначені в Законі України "Про захист персональних даних" та Законі України "Про Уповноваженого Верховної ради з прав людини".

Частиною 1 статті 9 КУпАП визначено, що адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Відповідно до статті 18840 КУпАП, зокрема, невиконання законних вимог Уповноваженого Верховної Ради України з прав людини або представників Уповноваженого Верховної Ради України з прав людини - тягне за собою накладення штрафу на посадових осіб, громадян - суб`єктів підприємницької діяльності від ста до двохсот неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Відповідно до ст. 245 КУпАП, завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

Відповідно до ст. 248 КУпАП, розгляд справи про адміністративне правопорушення здійснюється на засадах рівності перед законом і органом (посадовою особою), який розглядає справу, всіх громадян незалежно від раси, кольору шкіри, політичних, релігійних та інших переконань, статі, етнічного та соціального походження, майнового стану, місця проживання, мови та інших обставин.

Відповідно до ст. 251 КУпАП, доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі або в режимі фотозйомки (відеозапису), які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху та паркування транспортних засобів, актом огляду та тимчасового затримання транспортного засобу, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу.

Відповідно до ст. 280 КУпАП, орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності тощо.

Судом встановлено, що 12.11.2019 року до Секретаріату Уповноваженого Верховної ради України з прав людини звернулася ОСОБА_2 із заявою про усунення порушень прав на доступ до публічної інформації та притягнення правопорушника до адміністративної відповідальності, а саме щодо порушення директором КП «Володарка» Шейком В.В. її права на доступ до публічної інформації.

11.12.2019 року та 20.01.2020 року за твердженням заступника начальника управління направлялись листи до директора КП «Володарка» щодо надання відповідної інформації та документів, щодо запитуваної ОСОБА_2 інформації та відповіді на її запит в межах перевірки факту порушень права на доступ до публічної інформації.

Однак, в матеріалах справи відсутні докази направлення та отримання ОСОБА_1 вищевказаних листів від Представника Уповноваженого з дотримання права на інформацію (витяг з журналу вихідної кореспонденції (витяг з електронного реєстру, тощо) та підтверджуючі документи про направлення запитів (документи з поштовою відміткою або інші поштові документи).

24.01.2020 року директором КП «Володарка» ОСОБА_1 було надано відповідь на останній лист Представника Уповноваженого з дотримання права на інформацію.

27.04.2020 року на адресу директора КП «Володарка» було направлено лист повідомлення щодо розгляду наявних матеріалів та про можливість складання протоколу за ст. 18840 КУпАП 12.05.2020 року.

В матеріалах справи про адміністративне правопорушення наявна копія рекомендованого повідомлення про вручення поштового відправлення з якого видно, що 30.04.2020 року був отриманий лист від Представника Уповноваженого з дотримання права на інформацію .

Відповідно до п. 8-1 ч. 1. ст. 255 КУпАП уповноважені особи Секретаріату Уповноваженого Верховної Ради України з прав людини або представники Уповноваженого Верховної Ради України з прав людини мають право складати протоколи про адміністративні правопорушення, зокрема, передбачені ст. 18840 (невиконання законних вимог) та ст. 212-3 КУпАП (порушення права на інформацію та права на звернення). Пункт 5 ст. 13 Закону України "Про Уповноваженого Верховної Ради України з прав людини" вказує, що Уповноважений має право на ознайомлення з документами, у тому числі тими, що містять інформацію з обмеженим доступом (серед іншого, персональні дані). Згідно з п. 7 ст. 13 Закону України "Про Уповноваженого Верховної Ради України з прав людини"Уповноважений має право запрошувати посадових і службових осіб, громадян України, іноземців та осіб без громадянства для отримання від них усних або письмових пояснень щодо обставин, які перевіряються по справі. Обов`язок співпраці з Уповноваженим та його представниками випливає зі статей 11 та 22 Закону України «Про Уповноваженого Верховної Ради України з прав людини». Так, органи державної влади, їхні посадові особи, до яких звернувся Уповноважений або представник Уповноваженого, зобов`язані співпрацювати та надавати інформацію і пояснення стосовно фактичної і правової підстави своїх дій та рішень.

Відповідно до частини другої статті 22 Закону України «Про Уповноваженого Верховної Ради України з прав людини» відмова органів державної влади, органів місцевого самоврядування, об`єднань громадян, підприємств, установ, організацій незалежно від форми власності, їх посадових і службових осіб від співпраці, а також умисне приховування або надання неправдивих даних, будь-яке незаконне втручання в діяльність Уповноваженого з метою протидії тягнуть за собою відповідальність згідно з чинним законодавством. Відповідно до частини першої статті 11 Закону України «Про Уповноваженого Верховної Ради України з прав людини» Уповноважений має право призначати своїх представників у межах виділених коштів, затверджених Верховною Радою України.

Згідно з пунктом 1 Положення про представників Уповноваженого Верховної Ради України з прав людини, затвердженого наказом Уповноваженого Верховної Ради України з прав людини від 26.07.2012 №7/8-12 (зі змінами), Представники Уповноваженого є посадовими особами, яким з метою здійснення парламентського контролю за додержанням конституційних прав і свобод людини і громадянина делегуються визначені повноваження Уповноваженого та на яких розповсюджуються гарантії забезпечення діяльності Уповноваженого.

Крім цього, згідно з пунктом 2.11 Порядку оформлення матеріалів про адміністративні правопорушення, затвердженого наказом Уповноваженого Верховної Ради України з прав людини від 16.02.2015 №3/02-15, Уповноважена особа або регіональний координатор має право запрошувати особу, що притягається до адміністративної відповідальності, з метою отримання пояснень та ознайомлення її з протоколом про адміністративне правопорушення, а також інших осіб для отримання від них усних або письмових пояснень щодо обставин, що перевіряються у справі, однак всупереч зазначеному в ході провадження в рамках здійснення контролю за дотриманням законодавства у сфері доступу до публічної інформації представник відповідного органу не здійснив таких дій. Наразі у самому протоколі про адміністративне правопорушення не зазначено : відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності; прізвища, адреси свідків i потерпілих; наявність або відсутність пояснень особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості, необхідні для вирішення справи. Всупереч наведеним нормам , в протоколі не надано особою, яка притягується до адміністративної відповідальності письмових пояснень по суті скоєного правопорушення, яке повинно бути записано в протоколі, а у разі відмови від пояснення або підписання протоколу про це робиться запис посадової особи, яка склала протокол, що підтверджується підписами свідків.

Також, посадовою особою в порушення ст. 256 КУпАП при складанні протоколу не були роз`ясненні права і обов`язки, передбачені ст. 268 КУпАП ОСОБА_1 , що є порушенням фундаментального прав і свобод людини.

Зазначаю, що підставою для розгляду справи про адміністративне правопорушення та вирішення питання про притягнення особи до адміністративної відповідальності є протокол про адміністративне правопорушення. Відповідно до ст. 251 КУпАП протокол про адміністративне правопорушення є джерелом доказів у справі. Невідповідність складеного протоколу вимогам ст. 256 КУпАП та інших матеріалів справи не дає можливість здійснити всебічне, повне і об`єктивне з`ясування всіх обставин правопорушення і, як наслідок, здійснити розгляд адміністративної справи по суті та прийняти обґрунтоване та законне рішення по ній.

Отже, склад правопорушення - це наявність об`єктивних та суб`єктивних ознак, за наявності яких діяння вважається адміністративним правопорушенням. Склад правопорушення містить в собі: об`єкт; об`єктивну сторону; суб`єкт; суб`єктивну сторону. Відсутність хоча б однієї з ознак означає відсутність складу загалом.Як і будь-яке поняття, воно відображає лише істотні ознаки реальних явищ, тобто конкретних протиправних діянь. Перелік ознак, закріплених у складі правопорушення, є достатньою та необхідною умовою для кваліфікації діяння. Це означає, що діяння тільки тоді визнається адміністративним правопорушенням, коли воно містить всі ознаки складу останнього, відсутність хоча б однієї з них означає відсутність складу взагалі.

Вирішуючи питання про наявність в діях конкретної особи складу адміністративного правопорушення, крім іншого, необхідно встановити наявність об`єктивної та суб`єктивної сторони даного правопорушення.

Згідно з п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП розпочате провадження в справі про адміністративне правопорушення підлягає закриттю у разі відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

Окрім наведеного вище слід вказати, що особа, яка склала протокол про адміністративне правопорушення не врахувала , що при накладанні стягнення за адміністративне правопорушення, відповідно до вимог ст. 33 КУпАП враховуються характер вчиненого правопорушення, дані про особу порушника, ступінь його вини, майновий стан, обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, а тому необхідно долучити до матеріалів справи відповідні документи. В разі потреби, витребувати та приєднати до матеріалів справи інші документи, надання яких покладено на орган, який направляє справу до суду.Проте таких даних у матеріалах адміністративної справи не міститься.

Приходжу до висновків про недоведеність вчинення ОСОБА_1 адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 18840 КУпАП, та як наслідок, відсутність в його діях складу адміністративного правопорушення, а саме невиконання законних вимог Уповноваженого Верховної Ради України з прав людини або представників Уповноваженого Верховної Ради України з прав людини. Представник Уповноваженого Верховної Ради України з прав людини за його словами, двічі звертався до директора КП « Володарка з листами щодо надання інформації відносно скарги громадянки ОСОБА_2 . Як встановлено судом з матеріалів справи , один запит ( 11.12.2019 року) не було отримано КП « Володарка», а на другий запит була надана відповідь, яка міститься у матеріалах адміністративної справи ( 24.01.2020 року), отже чиновник в жодному разі не проігнорував запит, тобто було виконано законні вимоги представника Уповноваженого Верховної Ради України з прав людини.

Вище викладені обставини відповідно до положень п.1 ч.1ст. 247 КпАП України є законною та об`єктивною підставою для закриття провадження в справі. Окрім того ОСОБА_1 був позбавлений можливості надати будь-які відповіді та пояснення на адресу Секретаріату Уповноваженого Верховної Ради України , оскільки не був присутній при складанні адміністративного протоколу, про що свідчать дослідженні судом матеріали адміністративної справи.

Відповідно до п.1 ч.1ст. 247 КпАП України, провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю в разі відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

Виходячи з викладеного, керуючись ст. ст. 247, 251, 280, 283, 284 КУпАП, суддя,-

ПОСТАНОВИВ:

Провадження у справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 , директора КП «Володарка», за вчинення правопорушення, передбаченого ст. 18840 КУпАП закрити за відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 18840 КУпАП.

Постанова може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом десяти днів з дня її винесення шляхом подачі апеляції через Володарський районний суд Київської області.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги, постанова, якщо її не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Суддя Г. Л. Моргун

Постанова набрала законної сили з "_____" __________20__ року.

Строк предявлення постанови до виконання три місяці.