Справа № 617/953/20
Провадження № 3/617/491/20
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

28 травня 2020 року Вовчанський районний суд Харківської області у складі судді Глоби М.М., розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду у м. Вовчанську Харківської області справу про адміністративне правопорушення, яка надійшла від Вовчанського ВП ГУНП в Харківській області відносно

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця смт. Білий Колодязь Вовчанського району Харківської області, громадянина України, освіта повна середня, не одруженого, непрацюючого, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 ,

про притягнення до адміністративної відповідальності за ст. 173 КУпАП,

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 01 травня 2020 року, близько 02 год. 30 хв., перебуваючи за адресою: АДРЕСА_1 біля АДРЕСА_2 , висловлювався нецензурною лайкою на адресу ОСОБА_2 та пошкодив паркан, чим порушив громадський порядок і спокій громадян, за що передбачена відповідальність за ст. 173 КУпАП.

Відповідно до ст. 7 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом.

Відповідно до вимог ст. 9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Згідно ст. 245 КУпАП завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

Відповідно до ст. ст. 252, 280 КУпАП при розгляді справи про адміністративне правопорушення суд має повно, всебічно та об`єктивно дослідити всі обставини справи в їх сукупності та з`ясувати, чи було скоєно адміністративне правопорушення, чи винна особа у його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Під час розгляду справи ОСОБА_1 свою провину визнав, щиро розкаявся.

Крім того, провина ОСОБА_1 у фактично скоєному, підтверджується наступним.

Даними протоколу про адміністративне правопорушення серії АПР18 № 473330 від 01 травня 2020 року, згідно якого ОСОБА_1 01 травня 2020 року близько 02 год. 30 хв., перебуваючи за адресою: АДРЕСА_1 біля АДРЕСА_2 , висловлювався нецензурною лайкою на адресу ОСОБА_2 та пошкодив паркан, чим порушив громадський порядок і спокій громадян.

Диспозиція статті 173 КУпАП передбачає, що об`єктивна сторона складу дрібного хуліганства складається з самостійних альтернативних діянь: 1) нецензурна лайка в громадських місцях; 2) образливе чіпляння до громадян; 3) інші подібні дії, за умови, що кожне із цих діянь порушує громадський порядок і спокій громадян, а обов`язковою ознакою суб`єктивної сторони цього правопорушення є хуліганський мотив поведінки особи, яка вчиняє зазначені вище дії.

При цьому норма статті 173 КУпАП визначає, що кожна кваліфікуюча ознака повинна бути поєднана з порушенням громадського порядку і спокою громадян, та бути вчинена з хуліганських мотивів. У кожному конкретному випадку це потребує з`ясування і конкретизації.

У статті 17 Закону України від 23 лютого 2006 року «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» передбачено, що «при розгляді справ суди застосовують Конвенцію та практику Суду як джерело права».

Враховуючи практику Європейського суду з прав людини, яка вказує на необхідність оцінювати докази керуючись критерієм доведення «поза розумним сумнівом» (рішення ЄСзПЛ «Авшар проти Туреччини»), суд враховує наявність узгоджених між собою, належних та допустимих доказів, які вказують на наявність порушення ОСОБА_1 громадського порядку та спокою громадян.

Таким чином, наявність переконливих, чітких, узгоджених між собою належних та допустимих доказів, не залишають сумнівів щодо доведеності вини ОСОБА_1 у скоєнні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, дрібне хуліганство, тобто нецензурна лайка в громадському місці, що порушує громадський порядок і спокій громадян.

Дії ОСОБА_1 кваліфікуються за ст. 173 КУпАП, як дрібне хуліганство, тобто нецензурна лайка в громадському місці, що порушує громадський порядок і спокій громадян.

Обставиною, що пом`якшує відповідальність ОСОБА_1 за вчинене правопорушення, визнається - щире розкаяння винного.

Обставин, що обтяжують відповідальність не встановлено.

Згідно ст. 33 КУпАП при накладенні стягнення враховуються характер вчиненого правопорушення, особа порушника, ступінь його вини, майновий стан, обставини, що пом`якшують та обтяжують відповідальність.

Європейський суд з прав людини поширює стандарти, які встановлює Конвенція для кримінального провадження, на провадження у справах про адміністративні правопорушення (справа «Надточий проти України від 15 травня 2008 року»). ЄСПЛ зазначив, що український уряд визнав кримінально-правовий характер Кодексу України про адміністративні правопорушення.

У справі «Ізмайлов проти Росії» (п. 38 рішення від 16 жовтня 2008 року), Європейський Суд вказав, що при призначенні покарання «для того, щоб втручання вважалося пропорційним, воно має відповідати тяжкості правопорушення і не становити «особистий надмірний тягар для особи»». Також, як у справі «Бакланов проти Росії» (рішення від 9 червня 2005 року), так і в справі «Фрізен проти Росії» (рішення від 24 березня 2005 року) Європейський Суд з прав людини зазначив, що «досягнення справедливого балансу між загальними інтересами суспільства та вимогами захисту основоположних прав особи лише тоді стає значним, якщо встановлено, що під час відповідного втручання було дотримано принципу законності і воно не було свавільним».

Таким чином, враховуючи викладене, суд приходить до висновку про доцільність призначення ОСОБА_1 адміністративного стягнення, передбаченого санкцією ст. 173 КУпАП у виді штрафу у розмірі трьох неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що є достатньою мірою відповідальності за скоєне адміністративне правопорушення.

Крім того, згідно ЗУ «Про судовий збір» у разі ухвалення судом постанови про накладення адміністративного стягнення стягується судовий збір 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та сплачуються особою, на яку накладено таке стягнення, а тому з ОСОБА_1 необхідно стягнути 420 грн. 40 коп. судового збору на користь держави.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 7, 9, 33, 173, 276, 279, 283-285 КУпАП, суд

П О С Т А Н О В И В:

Накласти на ОСОБА_1 адміністративне стягнення, на підставі ст. 173 КУпАП, у виді штрафу у розмірі трьох неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 51 (п`ятдесят одну) грн. 00 коп. в дохід держави (Одержувач ГУДКСУ у Харківській області, Банк одержувача Казначейство України (ЕАП), Код одержувача 37874947, Рахунок одержувача UA0020156).

Стягнути з ОСОБА_1 420 (чотириста двадцять) грн. 40 коп. судового збору на користь Держави (Отримувач коштів: ГУК у м.Києві /м.Київ/ 22030106, Код отримувача (код за ЄДРПОУ): 37993783, Банк отримувача: Казначейство України (ЕАП), Рахунок отримувача: UA0026001, Код класифікації доходів бюджету: 22030106).

Постанова протягом десяти днів з дня її винесення може бути оскаржена до Харківського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги, через Вовчанський районний суд Харківської області.

Суддя -