"27" травня 2020 р. Справа № 363/1357/20
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27 травня 2020 року суддя Вишгородського районного суду Київської області Котлярова І.Ю., розглянувши матеріали, які надійшли з Вишгородського відділу поліції ГУ НП в Київській області, про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , проживає за адресою: АДРЕСА_1 , за ч. 3 ст. 184 Кодексу України про адміністративні правопорушення,-

ВСТАНОВИВ:

Відповідно до протоколу про адміністративне правопорушення від 21.03.2020р. серія АПР18 № 200602, ОСОБА_1 ухиляється від виконання обов`язків щодо виховання своєї дитини ОСОБА_2 , 2005 року народження, яка була госпіталізована до Вишгородської ЦРЛ з діагнозом «алкогольне сп`яніння», тим самим вчинила правопорушення передбачене ч. 3 ст. 184 КУпАП.

Дослідивши матеріали справи про адміністративне правопорушення, суд приходить до наступного.

Згідно із ст. 280 КУпАП, Орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Стаття 283 КУпАП передбачає, що суд при винесенні постанови про адміністративне правопорушення перевіряє: чи є в діях особи, яка притягується до адміністративної відповідальності ознаки проступку, за який законом встановлено адміністративну відповідальність, чи накладено стягнення в межах, встановлених законодавчим актом.

Під час розгляду справ необхідно встановлювати наявність у діях особи, яку притягнено до адміністративної відповідальності, складу адміністративного правопорушення, тобто об`єкта, суб`єкта, об`єктивної та суб`єктивної сторони. Необхідно враховувати, що обов`язковим є наявність вини особи в здійсненні адміністративного правопорушення.

Як вбачається з матеріалів справи, в протоколі про адміністративне правопорушення зазначено що ОСОБА_1 вчинила правопорушенння, а саме ухилилась від виконання обов`язків щодо виховання своєї дитини ОСОБА_2 , за що передбачена відповідальність ч. 3 ст. 184 КУпАП. Однак відповідно до диспозиції вказаної статті, відповідальність передбачена за вчинення неповнолітніми віком від чотирнадцяти до шістнадцяти років правопорушення, відповідальність за яке передбачено цим Кодексом. Таким чином, працівниками поліції, під час складання адміністративного протоколу не зазначено яке саме правопорушення вчинила ОСОБА_2 . Відсутність вказаної інформації свідчить про неправильну кваліфікацію дій ОСОБА_1 , а саме за ч. 3 ст. 184 КУпАП, оскільки відповідальність за ч. 3 вказаної статті несуть батьки, неповнолітні діти яких вчинили адміністративне правопорушення.

Аналізуючи викладене, суд приходить до висновку, що у діях ОСОБА_1 відсутній склад адміністративного правопорушення за ч. 3 ст. 184 КУпАП, оскільки вказана стаття передбачає адміністративну відповідальність за вчинення правопорушення саме неповнолітніми, віком від чотирнадцяти до шістнадцяти років.

У відповідності до п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю у разі відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

Враховуючи вищевикладене, беручи до уваги те, що судом встановлено що вина ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення не підтвердилась доказами, провадження у справі підлягає закриттю, у зв`язку із відсутністю в її діях складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 184 КУпАП.

Керуючись ст.ст. 23, 33, 184, 247, 280, 283, 284 КУпАП, суддя,

ПОСТАНОВИВ:

Провадження у справі про адміністративне правопорушення за ч. 3 ст. 184 КУпАП відносно ОСОБА_1 закрити на підставі п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП у зв`язку з відсутністю події та складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена до Київського апеляційного суду через Вишгородський районний суд Київської області шляхом подачі апеляційної скарги в 10-ти денний строк з дня проголошення постанови.

.

Суддя Вишгородського

районного суду Київської області І.Ю. Котлярова