П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

29 травня 2020 року м. Київ

Суддя Київського апеляційного суду Гладій С.В., за участі особи, стосовно якої складено протокол про адміністративне правопорушення ОСОБА_1 , розглянувши в залі суду у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу останнього, в якій міститься і клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження постанови Деснянського районного суду м. Києва від 20 лютого 2020 року стосовно

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який проживає за адресою: АДРЕСА_1 , -

В С Т А Н О В И В:

Постановою Деснянського районного суду м. Києва від 20 лютого 2020 року ОСОБА_1 визнаний винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 173-2 КУпАП та на нього за цим законом накладено адміністративне стягнення у виді штрафу в розмірі 10 (десяти) неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 170 (сто сімдесят) гривень.

Згідно з постановою суду, ОСОБА_1 16 грудня о 19 год. 54 хв. за адресою: АДРЕСА_1 , вчинив домашнє насильство стосовно своєї дружини ОСОБА_2 , а саме - нецензурно висловлювався у її бік, тим самим вчинив правопорушення, передбачене ч. 1 ст. 173-2 КУпАП.

Не погоджуючись з прийнятим рішенням, ОСОБА_1 в апеляційній скарзі просить скасувати Деснянського районного суду м. Києва від 24 лютого 2020 року, ухвалену щодо нього, та закрити провадження у справі за відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення.

Вважає, що судом першої інстанції, в порушення вимог ст. 245 КУпАП, не було здійснено повне, всебічне і об`єктивне з`ясування обставин справи, що і призвело до необґрунтованих висновків, викладених в оскаржуваному рішенні.

Одночасно, в апеляційній скарзі поставлено питання про поновлення строку на апеляційне оскарження з огляду на те, що в судовому засіданні при ухваленні рішення він присутнім не був, а копію постанови місцевого суду отримав після закінчення строку на її апеляційне оскарження.

В суд апеляційної інстанції ОСОБА_2 не з`явилась, про час, дату та місце розгляду провадження поінформована належним чином, неявка якої не перешкоджає розгляду провадження судом апеляційної інстанції.

Вислухавши пояснення ОСОБА_1 на підтримання доводів клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження та задоволення вимог апеляційної скарги щодо скасування постанови Деснянського районного суду м. Києва від 20 лютого 2020 року, прийняття нової, якою закрити провадження за відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення, перевіривши матеріали справи, дослідивши апеляційну скаргу, слід прийти до наступних висновків.

Відповідно до ч. 2 ст. 294 КУпАП, постанова судді у справі про адміністративне правопорушення може бути оскаржена особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її захисником протягом десяти днів з дня винесення постанови.

Як убачається зі змісту оскаржуваної постанови місцевого суду, ОСОБА_1 не був присутнім під час постановлення рішення 20 лютого 2020 року, пояснюючи в суді апеляційної інстанції це тим, що судову повістку про виклик в судове засідання отримав після того, як воно відбулось, а саме - 13 березня 2020 року.

А тому, за наведеним, виходячи з того, що апеляційна скарга, в якій міститься клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження постанови суду першої інстанції, була подана після отримання копії судового рішення зі сплином 10 денного строку на його оскарження, можна погодитися з клопотанням про поновлення ОСОБА_1 строку на апеляційне оскарження постанови судді від 20 лютого 2020 року.

Відповідно до вимог ст. 245 КУпАП, завданнями провадження в справах про адміністративне правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності із законом.

Як регламентують приписи ст. 280 КУпАП, орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення, зобов`язаний, зокрема, з`ясувати, чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа у його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність особи, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Отже,суд може розглянути справу тільки в межах обставин, викладених в протоколі про адміністративне правопорушення, за вказаним у ньому матеріальним законом і тільки стосовно тієї особи, щодо якої складено протокол про адміністративне правопорушення.

Доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на підставі яких у визначеному законом порядку встановлюється наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи та інших обставин справи, що мають значення для її правильного вирішення. Ці фактичні дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, речовими доказами, а також іншими документами, як наголошується в ст. 251 КУпАП.

Суд, у відповідності з приписами ст. 252 КУпАП, оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом.

Ці вимоги закону при розгляді суддею місцевого суду матеріалів за протоколом про адміністративне правопорушення, складеного стосовно ОСОБА_1 в повній мірі не дотримані.

Як указує диспозиція ч. 1 ст. 173-2 КУпАП, відповідальність за вказаним законом настає у разі умисного вчинення будь-яких діянь (дій або бездіяльності) фізичного, психологічного чи економічного характеру (застосування насильства, що не спричинило тілесних ушкоджень, погрози, образи чи переслідування, позбавлення житла, їжі, одягу, іншого майна або коштів, на які потерпілий має передбачене законом право, тощо), внаслідок чого могла бути чи була завдана шкода фізичному або психічному здоров`ю потерпілого, а так само невиконання термінового заборонного припису особою, стосовно якої він винесений, не проходження колекційної програми особою, яка вчинила насильство в сім`ї.

Між тим, матеріали справи про адміністративне правопорушення, у тому числі протокол про адміністративне правопорушення серії АПР18 № 138467 від 16 грудня 2019 року, складений стосовно ОСОБА_1 - не містять в собі беззаперечних та об`єктивних даних, які б дозволили зробити висновок про вчинення останнім домашнього насильства психологічного характеру, крім посилання на те, що 16 грудня 2019 року о 19 год. 54 хв. ОСОБА_1 за місцем проживання вчинив домашнє насильство відносно своєї дружини ОСОБА_2 , а саме нецензурно виражався у її бік, чим вчинив психологічне насильство - і що саме цими діями могла бути чи була завдана шкода психічному здоров`ю потерпілої.

Як вбачається з матеріалів справи, ОСОБА_2 16 грудня 2019 року звернулась до органів поліції із заявою про вчинення насильства в сім`ї (а.с. 4) При цьому в заяві не наводиться конкретних фактів такого насильства та їх наслідків для психічного здоров`я потерпілої, а в рапорті працівника поліції Деснянського УП ГУ НП в м. Києві зазначено лише, що 16 грудня 2019 року по АДРЕСА_1 , було виявлено громадянина ОСОБА_1 , який вчинив сімейне насильство відносно дружини ОСОБА_2 .

При цьому в матеріалах справи відсутні оригінали пояснень ОСОБА_2 та рапорт працівника поліції, а наявні фотокопії, з огляду на їх якість, неможливо дослідити щодо їх змісту, який, крім іншого, суперечить обставинам, викладених в протоколі.

Сам ОСОБА_1 в суді апеляційної інстанції не заперечував факт сварки з дружиною, яка мала місце 16 грудня 2019 року, та пояснив, що суперечка була спровокована самою дружиною, при цьому він нецензурно не висловлювався, а тому й не могло бути спричинено шкоди її психічному здоров`ю.

Матеріали провадження не містять будь-яких даних на спростування вказаних пояснень ОСОБА_1 .

При цьому, ОСОБА_1 надав суду апеляційної інстанції лист начальника Деснянського УП ГУ НП у м. Києві НП України від 27 грудня 2019 року, відповідно до якого було розглянуто звернення ОСОБА_1 , застосовані превентивні заходи впливу і з ОСОБА_2 проведена профілактична бесіда з приводу неприпустимості протиправних дій та вчинення домашнього насильства, за що остання була попереджена про адміністративну відповідальність за ст. 173-2 КУпАП.

Таким чином, слід прийти до висновку, що судом першої інстанції,в порушення вимог, передбачених ст.ст. 245, 280 КУпАП, не було вжито заходів для забезпечення всебічного, повного і об`єктивного з`ясування всіх обставин даної справи та її вирішення в точній відповідності з законом, у зв`язку з цим при розгляді справи не були з`ясовані всі обставини, які мають значення для правильного її вирішення, з огляду і на порушення судом першої інстанції приписів ст. 268 КУпАП, відповідно до якої дана категорія справ вимагає обов`язкової участі особи, стосовно якої складено протокол про адміністративне правопорушення.

З огляду на викладене, оцінка, яку суд першої інстанції надав наявним у справі доказам, а це є протокол про адміністративне правопорушення та пояснення учасників конфлікту - не може бути визнана такою, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, а оскаржувана постанова - законною та обґрунтованою.

За таких обставин, перевіривши доводи апеляційної скарги ОСОБА_1 , суд апеляційної інстанції вважає необхідним, за наслідками її розгляду, прийняти рішення, яким вказану апеляційну скаргу задовольнити, постанову Деснянського районного суду м. Києва від 20 лютого 2020 року - скасувати, а провадження у справі щодо ОСОБА_1 - закрити, на підставі п. 1 ст. 247 КУпАП, у зв`язку з відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 173-2 цього Кодексу.

Виходячи з викладеного, апеляційна скарга ОСОБА_1 підлягає задоволенню.

Керуючись ст. 294 КУпАП, -

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання ОСОБА_1 задовольнити та поновити йому строк на апеляційне оскарження постанови Деснянського районного суду м. Києва від 20 лютого 2020 року.

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 задовольнити.

Постанову Деснянського районного суду м. Києва від 20 лютого 2020 року, якою ОСОБА_1 визнаний винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 173-2 КУпАП та на нього за цим законом накладено адміністративне стягнення у виді штрафу в розмірі 10 (десяти) неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 170 (сто сімдесят) гривень - скасувати, а провадження в справі закрити за відсутністю в його діях складу цього правопорушення на підставі п. 1 ст. 247 КУпАП.

Постанова апеляційного суду набирає законної сили негайно після її винесення, є остаточною й оскарженню не підлягає.

Суддя Київського апеляційного суду С.В.Гладій