Справа № 357/5211/20
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

10.06.2020 суддя Білоцерківського міськрайонного суду Київської області Ларіна О.В. розглянувши справу про адміністративне правопорушення, яка надійшла з Білоцерківського відділу поліції Головного Управління Національної поліції України в Київській області відносно ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, не працюючого, проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП,

У С Т А Н О В И В:

З протоколу про адміністративне правопорушення від 26.05.2020 серії АПР18 №202543 вбачається, що 27.04.2020 приблизно о 21.00 гр. ОСОБА_1 , перебуваючи в кабінеті №6 будинку АДРЕСА_2 , що є приміщенням ВГО «Національний комітет по боротьбі з корупцією», наніс тілесні ушкодження гр. ОСОБА_2 , чим вчинив адміністративне правопорушення, передбачене ст. 173 КУпАП.

Згідно зі ч. 2 ст. 268 КУпАП, при розгляді справ про адміністративне правопорушення, передбачене ст. 173 КУпАП присутність особи, яка притягається до адміністративно відповідальності, є обов`язковою.

Відповідно до ч. 2 ст. 277 КУпАП справи про адміністративні правопорушення, передбачені ст. 173 КУпАП розглядаються судом протягом доби.

Відповідно до статтей 245, 252 КУпАП завданням провадження у справах про адміністративні правопорушення є, зокрема, повне, всебічне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи.

Враховуючи, що особа, яка притягається до адміністративно відповідальності, не була доставлена в судове засідання протягом доби, з урахуванням положень ст. 268 КУпАП, щоб ОСОБА_1 мав можливість реалізувати в суді передбачені законом права, якими наділена особа, котра притягається до адміністративної відповідальності, зокрема права давати пояснення, подавати докази, заявляти клопотання, користуватися юридичною допомогою тощо, останній викликався в судові засідання у найкоротші строки.

В судовому засіданні особа, яка притягається до адміністративно відповідальності, ОСОБА_1 вину не визнав та пояснив, що 27.04.2020 він прийшов за адресою: АДРЕСА_3 , з метою влаштуватися на роботу, однак від нього гр. ОСОБА_2 почав вимагати кошти за працевлаштування застосовуючи фізичну силу, внаслідок чого порвав йому футболку, в зв`язку з чим між ним та гр. ОСОБА_2 виник конфлікт.

Згідно з ст. 9 КУпАП адміністративним правопорушенням визнається протиправна, винна дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління, і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Відповідно до ч. 1ст. 7 КУпАП України ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом.

Відповідно до ст. 280 КУпАП суд при розгляді справи про адміністративне правопорушення, крім іншого, суд зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до ст. 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність складу адміністративного правопорушення, винність даної особи у його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справ.

Так, досліджуючи письмові документи по справі, суддею встановлено, що доводи ОСОБА_1 знайшли своє підтвердження, оскільки з рапорту помічника чергового СРПП №1 Білоцерківського ВП Муковоза О.О. вбачається, що 27.04.2020 о 21.15 год. надійшло повідомлення зі служби «102» від ОСОБА_1 про те, що він викликав поліцію, оскільки між ним та гр. ОСОБА_2 виник конфлікт. Вказане підтверджується також наявною в матеріалах справи заявою ОСОБА_1 , в якій останній просив притягнути до адміністративної відповідальності гр. ОСОБА_2 з приводу вищевказаного конфлікту.

Стаття 173 КУпАП передбачає накладення адміністративного стягнення за вчинення особою дрібного хуліганства, тобто нецензурної лайки в громадських місцях, образливого чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян. Тобто з об`єктивної сторони хуліганство, незалежно від виду відповідальності, характеризується порушенням громадського порядку, а з суб`єктивної - умисною виною та мотивом явної неповаги до суспільства.

Відповідно до Постанови Пленуму Верховного Суду України, від 22.12.2006 року, № 10 Про судову практику у справах про хуліганство хуліганство - це умисне грубе порушення громадського порядку з мотивів явної неповаги до суспільства.

Відповідно до диспозиції статті 173 КУпАП, дрібне хуліганство, тобто нецензурна лайка в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян, тобто виходячи із диспозиції цієї норми закону, суб`єктивна сторона цього адміністративного правопорушення характеризується умисною формою вини і обов`язковим мотивом неповагою до суспільства (хуліганські спонукання), тобто прагнення показати свою зневагу до існуючих правил і норм поведінки в суспільстві, самоутвердитися за рахунок приниження інших осіб, протипоставити себе іншим громадянам, суспільству, державі. Однак доказів таких дій, що порушують громадський порядок та спокій громадян, зі сторони ОСОБА_1 до протоколу не надано, в протоколі про адміністративне правопорушення не розкрито суть адміністративного правопорушення, без зазначення свідків, без зазначення будь-яких даних, щодо об`єктивної сторони правопорушення, які б вказували на ознаки вчинення ОСОБА_1 адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП.

Згідно положення ст. 62 Конституції України, винуватість особи повинна бути доведена у встановленому законом порядку. Обвинувачення не може ґрунтуватись на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на його користь.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП, провадження у справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочате, а розпочате підлягає закриттю при відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

Суддя, розглянувши протокол та додані до нього документи, заслухавши ОСОБА_1 вважає, що в матеріалах справи відсутні докази, що порушено громадський порядок і спокій громадян. Таким чином, дії ОСОБА_1 не утворюють складу адміністративного правопорушення за ст. 173 КУпАП, а тому провадження в справі слід закрити на підставі п.1 ч.1 ст.247 КУпАП.

Відповідно до ст. 40-1 КУпАП, судовий збір стягується у разі винесення судом постанови про накладення адміністративного стягнення. Враховуючи, що провадження у даній справі слід закрити у зв`язку з відсутністю в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, відповідно, судовий збір стягненню не підлягає.

Виходячи з викладеного, керуючись статтями 221, 247, 283, 284 КУпАП та відповідно до ст. 173 КУпАП, суддя,

П О С Т А Н О В И В:

Провадження по справі відносно ОСОБА_1 за відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП - закрити.

Постанова судді у справі про адміністративне правопорушення може бути оскаржена протягом десяти днів з дня винесення постанови особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником, а також прокурором у випадках, передбачених частиною п`ятою статті 7 та частиною першою статті 287 КУпАП.

Апеляційна скарга подається до Київського апеляційного суду через Білоцерківський міськрайонний суд Київської області.

СуддяО. В. Ларіна