10.06.2020 Єдиний унікальний номер 205/3090/20
ПОСТАНОВА

Іменем України

10 червня 2020 року м. Дніпро

Суддя Ленінського районного суду м. Дніпропетровська Скрипник К.О., розглянувши справу про адміністративне правопорушення, яка надійшла з Управління патрульної поліції в Дніпропетровській області про притягнення до адміністративної відповідальності:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, не працюючого, який мешкає у АДРЕСА_1 , за ст. 173 КУпАП, -

ВСТАНОВИВ:

Відповідно до протоколу про адміністративне правопорушення серії ГП № 313 від 18.04.2020 року вбачається, що 18.04.2020 року, ОСОБА_1 , в м. Дніпро по вул. Д. Галицького, 25 в п`яному вигляді, виражався нецензурною лайкою в бік перехожих.

ОСОБА_1 в судовому засіданні вину у вчиненні адміністративного правопорушення не визнав в повному обсязі, вказав, що він не вживає алкоголь.

Відповідно до вимог ст. 256 КУпАП , у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються: дата і місце його складення, посада, прізвище, ім`я, по батькові особи, яка склала протокол, відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності (у разі її виявлення), місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення, нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення, прізвища, адреси свідків і потерпілих, прізвище викривача (за його письмовою згодою), якщо вони є, пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, інші відомості, необхідні для вирішення справи. Якщо правопорушенням заподіяно матеріальну шкоду, про це також зазначається в протоколі.

Згідно положень ст. 7 КУпАП, ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушення інакше як на підставах і в порядку встановлених законом. Провадження в справах про адміністративне правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

Так, відповідно до диспозиції ст. 173 КУпАП, адміністративна відповідальність настає у разі вчинення дрібного хуліганства, тобто нецензурної лайки в громадських місцях, образливого чіпляння до громадян та інших подібних речей, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Об`єктом даного адміністративного проступку є суспільні відносини у сфері охорони громадського порядку. Об`єктивна сторона цього правопорушення виражається у нецензурній лайці в громадських місцях, образливому чіплянні до громадян та інших подібних діях, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Найбільш розповсюдженою формою дрібного хуліганства є нецензурна лайка у громадських місцях, під якою необхідно розуміти найбільш цинічні лайки, що належать, як правило, до сфери статевих відносин, непристойні висловлювання, один із найогидніших різновидів словесної брутальності.

Громадський порядок це обумовлена потребами суспільства система врегульованих правовими та іншими соціальними нормами система відносин, що складаються у громадських місцях в процесі спілкування людей, і яка має на меті забезпечення спокійної обстановки суспільного життя, нормальних умов для праці і відпочинку людей, для діяльності державних органів, а також підприємств, установ та організацій.

Як слідує із протоколу про адміністративне правопорушення, ОСОБА_1 знаходився біля буд. 25 по вул. Д. Галицького в м. Дніпро в п`яному вигляді, виражався нецензурною лайкою в бік перехожих.

Проте, жодних пояснень будь-яких свідків чи очевидців, які б доводили неправомірну поведінку саме ОСОБА_1 , у громадському місці, його образливе чіпляння до громадян та інші подібні речі, що порушують громадський порядок і спокій громадян з метою задоволення останнім своїх індивідуальних потреб направлених на самоствердження шляхом ігнорування гідності інших людей - у матеріалах справи не має.

В матеріалах справи міститься тільки рапорт та протокол про адміністративне правопорушення, що не є достатнім доказом неправомірної поведінки ОСОБА_1 .

Крім того, в судовому засіданні, за клопотанням особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, були допитані у якості свідків ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , які надали однакові покази. Так, кожний свідок окремо свідчив про те, що він є знайомим ОСОБА_1 та 18.04.2020 року приблизно після 16.00 год. під`їджав на автомобілі до магазину в м. Дніпро по вул. Д. Галицького, 25, де бачив ОСОБА_1 , який спав в автомобілі. Свідки свідчили, що біля машини ОСОБА_1 був екіпаж патрульних поліцейських, які намагалися розбудити останнього. Також, свідки зазначили, що не бачили, щоб ОСОБА_1 був у стані алкогольного сп`яніння.

Відповідно до ст. 251 КУпАП, доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Положеннями ст.256 КУпАП визначено, що протокол про адміністративне правопорушення як документ, що засвідчує факт неправомірних дій особи, є одним із основних джерел доказів, складається за встановленою формою і має містити усі дані, необхідні для вирішення справи

Сукупність вказаних обставин свідчить про відсутності в діях ОСОБА_1 , складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, так як обставини викладені в протоколі про адміністративне правопорушення в частині встановлення вини ОСОБА_1 , не підтверджені в повній мірі належними і допустимими доказами, що виключає адміністративну його відповідальність за вказаною правовою кваліфікацією, оскільки відповідно до ч. 3 ст.62 Конституції України усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Згідно ч. 2 ст. 251 КУпАП обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених накладання протоколів про адміністративне правопорушення, визначених ст. 255 КУпАП.

Все вищенаведене, дає суду правову підставу дійти висновку про відсутність в діях ОСОБА_4 складу правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП.

Відповідно до вимог п. 1 ст.247 Кодексу України про адміністративні правопорушення провадження по справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

При цьому суд наголошує, що не має права самостійно відшукувати докази винуватості особи у вчиненні правопорушення, не може перебиратиме на себе функції обвинувача, позбавляючись статусу незалежного органу правосуддя, що призведе до порушення ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

З огляду на викладене, провадження по даній справі про адміністративне правопорушення підлягає закриттю на підставі п. 1 ст. 247 КУпАП, за відсутністю складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП.

На підставі викладеного, керуючись п. 1 ст. 247, ст. ст. 283, 284, 287, 289, 294 КУпАП, -

ПОСТАНОВИВ:

Провадження по адміністративній справі стосовно ОСОБА_1 за ст.173 КУпАП на підставі п. 1 ч.1 ст. 247 КУпАП закрити за відсутністю складу адміністративного правопорушення.

Постанова судді набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги. Постанова судді у справі про адміністративне правопорушення може бути оскаржена особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником протягом десяти днів з дня винесення постанови

Апеляційна скарга, подаються до відповідного апеляційного суду через Ленінський районний суд м. Дніпропетровська.

Суддя К.О. Скрипник