Справа № 711/3828/20
Номер провадження 3/711/1278/20
ПОСТАНОВА

24 червня 2020 року м.Черкаси

Суддя Придніпровського районного суду м.Черкаси Михальченко Ю.В., розглянувши адміністративні матеріали, які надійшли від Черкаського відділу поліції ГУНП в Черкаській області, про притягнення:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, перебуває в відпустці по догляду за дитиною, проживаючої за адресою: АДРЕСА_1 , РНКПП НОМЕР_1 ,

до адміністративної відповідальності за ст.173 КУпАП, -

ВСТАНОВИВ :

В провадженні Придніпровського районного суду м.Черкаси знаходяться адміністративні матеріали, які надійшли з Черкаського відділу поліції ГУНП в Черкаській області про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ст.173 КУпАП.

Відповідно до протоколу про адміністративне правопорушення серії АПР 18 № 516262, ОСОБА_1 09.05.2020 року близько 12.45 год. за адресою: АДРЕСА_1 гр. ОСОБА_1 вчинила дрібне хуліганство відносно ОСОБА_2 , а саме виражалася нецензурною лайкою, облила зеленкою, за що передбачена адміністративна відповідальність за ст.173 КУпАП.

ОСОБА_1 , в судовому засіданні, вину у вчиненні адміністративного правопорушення не визнала. Надала суду пояснення, що вона проживає за адресою: АДРЕСА_1 разом зі своїми неповнолітніми дітьми. Оскільки вона перебуває в неприязних стосунках з чоловіком, ОСОБА_3 , з яким має майновий спір та перебуває на стадії розлучення, а тому 08.05.2020 року вона разом з дітьми поїхала до своїх батьків, про що повідомила ОСОБА_3 . Коли 09.05. 2020 р. вона повернулась до своєї квартири АДРЕСА_2 , для того щоб взяти необхідні речі, а саме власні та дитячі, та увійшовши до квартири не очікувано для себе, зустріла там ОСОБА_2 . Остання намагалась виштовхнути її з власної квартири, при цьому наносячи чисельні удари, в результаті яких вона отримала синці та подряпини. В ході даного конфлікту та штовханини, що між ними виникла, вона зачепила полицю, на якій серед іншого знаходилась пляшечка із зеленкою, внаслідок чого пляшечка розбилась. Весь конфлікт відбувався в середині квартири, і крім неї та ОСОБА_2 в ній нікого не було. Вважає, що громадського порядку не порушувала, та не перебувала в громадському місці, а тому просить суд закрити адміністративне провадження відносно неї в зв`язку з відсутністю в її діях складу адміністративного правопорушення.

Адвокат Кучер Ю.В. в судовому засіданні зазначила, що відносно її довірителя ОСОБА_1 складено протокол про адміністративне правопорушення за ст.173 КУпАП. Згідно диспозиції ст.173 КУпАП відповідальність настає за дрібне хуліганство, тобто нецензурну лайку в громадському місці, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян. Об`єктивна сторона правопорушення виражається, саме в нецензурній лайці в громадському місці, образливому чіплянні до громадян та інших подібних діях, що порушують громадський порядок і спокій громадян. Враховуючи той факт, що конфлікт між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 відбувався в квартирі АДРЕСА_2 , яка є приватною власністю ОСОБА_1 та її чоловіка ОСОБА_3 , а не громадським місцем та носив особистий характер, а том у відсутній склад адміністративного правопорушення передбачений ст.173 КУпАП. Враховуючи викладене вважає, що адміністративне провадження відносно ОСОБА_1 за ст.173 КУпАП підлягає закриттю в зв`язку з відсутністю складу адміністративного правопорушення.

Заслухавши пояснення ОСОБА_1 , адвоката Кучер Ю.В. дослідивши матеріали справи, приходжу до наступних висновків.

Згідно зіст.251 КУпАП, доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані, зокрема, встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, свідків, показаннями технічних приладів та засобів, що мають функції відеозапису, тощо.

Відповідно до ст.ст.252, 280 КУпАП при розгляді справи про адміністративне правопорушення суд має повно всебічно та об`єктивно дослідити всі обставини справи в їх сукупності та з`ясувати, чи було скоєно адміністративне правопорушення, чи винна особа у його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до положень статті 62 Конституції України усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Відповідно до протоколу про адміністративне правопорушення серії АПР18 № 518111 ОСОБА_1 обвинувачується у вчиненні адміністративного правопорушення передбаченого ст.173 КУпАП, а саме: за вчинення дрібного хуліганство, тобто нецензурної лайки в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

В судовому засіданні встановлено, що між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 існують неприязні стосунки, які носять особистий характер.

Згідно диспозиції ст. 173 КУпАП - дрібне хуліганство, тобто нецензурна лайка в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Об`єктивна сторона правопорушення виражається у нецензурній лайці в громадських місцях, образливому чіплянні до громадян та інших подібних діях, що порушують громадський порядок і спокій громадян (формальний склад).

Відповідно до статті 1 Закону України «Про заходи щодо попередження та зменшення вживання тютюнових виробів і їх шкідливого впливу на здоров`я населення» від 22.09.2005 р. №2899-ІУ, визначено поняття громадського місця, яким є частина (частини) будь-якої будівлі, споруди, яка доступна або відкрита для населення вільно, чи за запрошенням, або за плату, постійно, періодично або час від часу, в тому числі під`їзди, а також підземні переходи, стадіони.

Тобто, однією з ключових умов для настання відповідальності за ст.173 КУпАП, об`єктивною ознакою - є нецензурна лайка в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії саме в громадському місці. Наявність інших осіб, які були безпосередніми свідками такої поведінки винної особи і які при цьому зазнали певного впливу чи незручностей, порушення їх спокою.

Конфлікт, що мав місце 09.05.2020 року близько 12.45 год. за адресою: АДРЕСА_1 за участі ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , відбувався безпосередньо в приміщенні вищезазначеної квартири, що є приватною власністю ОСОБА_3 , а не громадським місцем.

Суб`єктивна сторона правопорушення характеризується наявністю вини у формі прямого або непрямого умислу. Особа усвідомлює, що її дії протиправні, вона передбачає, що в результаті їх здійснення будуть порушені громадський порядок і прагне до цього. Елементом суб`єктивної сторони дрібного хуліганства є також мотив задоволення індивідуальних потреб, самоствердження шляхом ігнорування гідності інших людей.

Тобто дрібне хуліганство відноситься до правопорушень, які посягають на суспільний порядок.

Згідно матеріалів справи, вбачається, що конфлікт між сторонами відбувся не на ґрунті хуліганства, а на ґрунті особистих неприязних відносин. Тому, в даному випадку, відсутні такі суб`єктивні ознаки, як мотив і умисел, спрямовані на порушення громадського порядку, котрі є основними критеріями, які відрізняють дрібне хуліганство від суміжних правопорушень.

Крім того, в протоколі про адміністративне правопорушення не зазначено всіх ознак дрібного хуліганства, а саме: чи вчинено діяння у громадському місці, чи вчинено діяння в присутності сторонніх осіб, і чи були порушені громадський порядок і спокій громадян, в результаті дій ОСОБА_1 .

Інших доказів суду не надано.

Суддя наголошує, що він не має права самостійно відшукувати докази винуватості особи у вчиненні правопорушення. Адже діючи таким чином, суд неминуче перебиратиме на себе функції обвинувача, позбавляючись статусу незалежного органу правосуддя, що є порушенням ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі Конвенція).

Так, ч.1 ст.6 Конвенції передбачає, що «кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який … встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення». Відповідно до ч.2 ст.6 Конвенції «кожен, кого обвинувачено у вчиненні кримінального правопорушення, вважається невинуватим доти, доки його вину не буде доведено в законному порядку». А згідно з положеннями ч.3 ст.6 Конвенції кожний обвинувачений у вчиненні кримінального правопорушення має щонайменше такі права: мати час і можливості, необхідні для підготовки свого захисту; захищати себе особисто чи використовувати юридичну допомогу захисника, вибраного на власний розсуд, або за браком достатніх коштів для оплати юридичної допомоги захисника одержувати таку допомогу безоплатно, коли цього вимагають інтереси правосуддя, тощо.

Відповідно до ст.19 Закону України «Про міжнародні договори України»,ст.17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» стала практика Європейського суду з прав людини є частиною національного законодавства та обов`язкова до застосування судами як джерело права.

Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях зазначав, що допустимість доказів є прерогативою національного права і, за загальним правилом, саме національні суди повноважені оцінювати надані їм докази (п.34 рішення у справі «Тейксейра де Кастор проти Португалії» від 09.06.1998 року, п.54 рішення у справі «Шабельника проти України» від 19.02.2009 року), а порядок збирання доказів, передбачений національним правом, має відповідати основним правам, визнаним Конвенцією про захист прав і основоположних свобод.

Згідно з КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу у зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом, а провадження у справах про адміністративні правопорушення, у тому числі й віднесених до компетенції органів внутрішніх справ, здійснюється на основі додержання принципу законності (ч. 1,2 ст.7); завданнями провадження у справах про адміністративні правопорушення є, зокрема, своєчасне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом (ст.245).

Діяння тільки тоді визнається адміністративним правопорушенням, коли воно містить всі ознаки його складу, відсутність хоча б однієї з них означає відсутність складу взагалі.

Згідно з п.1ст.247 КУпАП розпочате провадження в справі про адміністративне правопорушення підлягає закриттю у разі відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

За таких обставин суддя вважає, що відсутні докази на підтвердження складу адміністративного правопорушення, передбаченого статті 173 КУпАП.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст.173, 247, 254, 256, 279, 283 КУпАП, -

ПОСТАНОВИВ:

Провадження по справі про адміністративне правопорушення про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ст.173 КпАП України - закрити за відсутністю в його діях складу правопорушення.

Постанова може бути оскаржена до Черкаського апеляційного суду через Придніпровський районний суд м. Черкаси протягом десяти днів з дня її винесення.

Суддя: Ю.В.Михальченко