Справа № 396/728/20
Провадження № 3/396/383/20
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27.05.2020 року Суддя Новоукраїнського районного суду Кіровоградської області Гарбуз Ольга Анатоліївна, розглянувши матеріали, які надійшли від Новоукраїнського відділу поліції ГУНП в Кіровоградській області про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ідентифікаційний номер НОМЕР_1 , громадянина України, одружений, особа, яка має інвалідність 3 групи, який зареєстрований та проживає за адресою: АДРЕСА_1 , за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП,

ВСТАНОВИВ :

Відповідно до протоколу про адміністративне правопорушення серії АПР18 № 379874 від 20.05.2020 року, ОСОБА_1 11.05.2020 року близько 17:00 год. в АДРЕСА_2 ображав нецензурною лайкою гр. ОСОБА_2 , а саме порушив громадський порядок.

Дії ОСОБА_1 були кваліфіковані за ст. 173 КУпАП.

ОСОБА_1 в ході розгляду справи вину у вчиненні адміністративного правопорушення не визнав та суду пояснив, що вказані події відбулися не в громадському місці, а за місцем проживання його матері, на подвір`ї її домоволодіння, а не в громадському місці.

Всебічно, повно і обєктивно дослідивши матеріали справи, вислухавши пояснення ОСОБА_1 вважаю, що провадження по справі необхідно закрити, оскільки, в діях ОСОБА_1 відсутній склад адміністративного правопорушення, передбачений ст. 173 КУпАП за наступних підстав.

Згідно з ч. 2 ст. 7 КУпАП, провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

Відповідно до ст.9 КУпАП, під поняттям адміністративного правопорушення визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Практика Європейського суду з прав людини вказує, що оцінюючи докази, суд застосовує критерії доведення «поза розумним сумнівом», яке має випливати із сукупності ознак чи неспростовних презумпцій факту, достатньо вагомих, чітких і узгоджених між собою.

У відповідності до вимог ст.ст. 245, 280 КУпАП, суд зобов`язаний повно та всебічно з`ясувати усі обставини справи, зокрема, чи мало місце адміністративне правопорушення, чи вина особа у його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, наявність обставин, що пом`якшують та обтяжують відповідальність, а також інші обставини, що мають суттєве значення для правильного її вирішення. При цьому, встановити істину по справі необхідно з аналізу наявних доказів, які, згідно до чинного законодавства, представляють собою будь-які фактичні дані, які підтверджують або спростовують ті чи інші обставини і мають суттєве значення для вирішення справи по суті.

Відповідно до протоколу про адміністративне правопорушення серії АПР18 № 379874 від 20.05.2020 року, ОСОБА_1 11.05.2020 року близько 17:00 год. в АДРЕСА_2 ображав нецензурною лайкою гр. ОСОБА_2 , а саме порушив громадський порядок, та його дії були кваліфіковані за ст. 173 КУпАП.

Статтею 173 КУпАП передбачено, що дрібним хуліганством є нецензурна лайка в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

З об`єктивної сторони хуліганство характеризується порушенням громадського порядку, а з суб`єктивної - умисною виною та мотивом явної неповаги до суспільства.

Обов`язковою ознакою об`єктивної сторони цього правопорушення є місце його скоєння, а саме - громадське місце, яке дістало законодавче визначення як частина (частини) будь-якої будівлі, споруди, яка доступна або відкрита для населення вільно, чи за запрошенням, або за плату, постійно, періодично або час від часу.

Суб`єктивна сторона правопорушення характеризується наявністю вини у формі прямого або непрямого умислу. Особа усвідомлює, що її дії протиправні, вона передбачає, що в результаті їх здійснення будуть порушені громадський порядок і прагне до цього. Елементом суб`єктивної сторони дрібного хуліганства є також мотив задоволення індивідуальних потреб самоствердження шляхом ігнорування гідності інших людей.

Згідно показів ОСОБА_1 , які були надані ним в судовому засіданні, останній, повідомив суд, що вказані події відбулися на подвір"ї будинку його матері, а не в громадському місці.

Наявних у справі доказів достатньо для висновку про те, що конфлікт між ОСОБА_1 і ОСОБА_2 відбувся на території за місцем проживання матері ОСОБА_1 , разом з якою проживає гр. ОСОБА_2 , а не у громадському місці. Водночас у справі відсутні докази того, що зазначений конфлікт бачив або чув хто-небудь із сусідів або перехожих і внаслідок своєї гучності або інших ознак цей конфлікт порушив громадський спокій і порядок. Самі по собі нецензурні висловлювання, від кого б вони не походили, за умови, що вони не прозвучали у громадському місці, не охоплюються складом адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП. Територія за місцем проживання та приватного домоволодіння ОСОБА_1 не є громадським місцем, тому і нецензурні висловлювання на цій території, якщо вони не були настільки гучними, що порушили громадський порядок та спокій громадян, не можуть тягти відповідальність за ст.173 КУпАП.

Також у протоколі відсутні відомості про будь-які інші дії ОСОБА_1 , які могли б вказувати на вчинення дрібного хуліганства. Наявні у справі докази також не вказують на вчинення ОСОБА_1 таких дій. Доказів образливого чіпляння ОСОБА_1 до ОСОБА_2 у справі немає.

Разом з тим, суд, виходячи з висновків Європейського суду з прав людини, викладених у рішенні у справі «Карелін проти Росії» («Karelin v. Russia», заява № 926/08, рішення від 20.09.2016 р.), суд не має права ініціювати збір доказів на доведення вини особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, оскільки це порушуватиме принцип рівності сторін і вимоги змагального процесу.

Оцінивши надані докази у сукупності, суд дійшов висновку про те, що обставини, вказані у протоколі не вказують на наявність події та складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП, яка передбачає відповідальність за вчинення дрібного хуліганства, тобто нецензурної лайки в громадських місцях, образливого чіпляння до громадян та інших подібних дій, що порушують громадський порядок та спокій громадян.

Суддя розглядає протокол в межах висуногото обвинувачення та позбавлений можливості в порядку КУпАП перекфаліфіковувати дії на ч.1ст. 173-2 КУпАП.

У відповідності до ч. 1 п. 1 ст. 247 КУпАП, якщо провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю у разі відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

За таких обставин суд приходить до висновку що, провадження у справі підлягає закриттю на підставі п.1 ч.1ст. 247 КУпАП за відсутністю в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП.

Керуючись ст.ст. 173, 245, 247 , 280, 283, 284 КУпАП, -

П О С ТА Н О В И В:

Провадження у справі про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за вчинення правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, закрити, в звязку з відсутністю в діях, останньої, складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена до Кропивницького апеляційного суду через Новоукраїнський районний суд протягом десяти днів з часу винесення. Постанова суду набирає законної сили після закінчення строку на апеляційне оскарження.

Суддя:О. А. Гарбуз