Справа № 444/964/20
Провадження № 3/444/542/2020
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

12 травня 2020 року суддя Жовківського районного суду Львівської області Зеліско Р. Й., з участю особи відносно якої складено протокол про адміністративне правопорушення ОСОБА_1 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в м.Жовква в залі суду матеріали адміністративної справи, які надійшли від Кам`янка-Бузького відділу поліції ГУНП у Львівській області, про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , проживаючого АДРЕСА_1 , не працюючого, є особою з інвалідністю 3 групи, реєстраційний номер облікової картки не встановлено ,-

- за ст.173-1 КУпАП, -

В С Т А Н О В И В :

Згідно протоколу про адміністративне правопорушення серії ВАБ №303850 від 26.04.2020 року, а саме, інспектором ДОП СППП Жовківського ВП Кам"янка-Бузького ГУНП у Львівській області лейтенант поліції Кравчук М.С. складено протокол про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 , який 09.04.2020 року приблизно о 06 год. 37 хв. за місцем свого проживання в АДРЕСА_1 , під час карантинних заходів згідно постанови Кабінету Міністрів України № 211 від 11.03.2020, в соціально-орієнтованій мережі «Facebook», поширив публікацію в якій давав поради , як невиконуватии умов карантину, чим міг викликати паніку серед населення чи порушення громадського порядку, та своїми діями ОСОБА_1 вчинив адміністративне правопорушення передбачене ст.173-1 КУпАП.

У судовому засіданні ОСОБА_1 свою провину у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченогост. 173-1 КУпАП, визнав частково та пояснив, що він, являючись користувачем соціальної мережі «Фейсбук», 09 квітня 2020 року на власній сторінці розмістив пост щодо того що потрібно гуляти без маски та дихати сваіжим повітрям , оскільки він є прихильником здорового способу життя. Також зазначив що він не був автором даного посту, він лише такий поширив на свою сторінку, для того щоб його перечитати для себе, так як не знав як його можна зберегти . Грошові кошти за даний пост він не отримував. Взагалі він не мав наміру викликати паніку серед населення чи порушувати громадський порядок, так як 2 людей лише відреагували на поширення даного посту. Жодного доказу щодо розповсюдження неправдивої інформації та наявність можливості появи паніки серед населення, в матеріалах справи немає. Додатково зазначив, що він є пенсіонером, хворіє, постійно лікується, у зв`язку з цим просить суд не накладати суворо стягнення, врахувати викладені ним обставини які стали підставою для складення протоколу та обмежитись усним зауваженням.

Суддя, ознайомившись з матеріалами справи, встановивши обставини передбачені ст.280 КУпАП, заслухавши в судовому засіданні пояснення особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, прийшов до висновку, що вина ОСОБА_1 у вчиненні вищевказаного правопорушення підтверджується, дослідженими в судовому засіданні, письмовими доказами: даними, що містяться в протоколі про адміністративне правопорушення ВАБ №303850 від 26.04.2020 ; аналітичною довідкою за результатами відпрацювання поширення провокаційної інформації, яка виявлена у соціальній мережі ; письмовими та особистими поясненнями гр. ОСОБА_1 .

Таким чином, враховуючи, що неправдива інформація, яка була поширена ОСОБА_1 під час карантинних заходів встановлених постановою Кабінету Міністрів України № 211 «Про запобігання поширенню на території України коронавірусу COVID-19 » від 11.03.2020, стосується зокрема гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2, у зв`язку з чим могла викликати паніку серед населення чи порушення громадського порядку, а тому вбачаю в діях ОСОБА_1 ознаки складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173-1 КУпАП України, якою регламентовано поширювання неправдивих чуток, що можуть викликати паніку серед населення або порушення громадського порядку.

Підстав, що виключають адміністративну відповідальність згідно ст.17 КпАП України, у справі не встановлено. Терміни притягнення до адміністративної відповідальності не збігли.

На підставі статті ст.33 КУпАП України при накладенні стягнення враховується характер вчиненого правопорушення, особа правопорушника, ступінь його вини, майновий стан, обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність.

Відповідно до статті 23 КУпАП, адміністративне стягнення є мірою відповідальності і застосовується з метою виховання особи, яка вчинила адміністративне правопорушення, в дусі додержання законів України, поваги до правил співжиття, а також запобігання вчиненню нових правопорушень як самим правопорушником, так і іншими особами.

Згідно ст.22 КУпАП при малозначності вчиненого адміністративного правопорушення орган (посадова особа) , уповноважений вирішувати справу, може звільнити порушника від адміністративної відповідальності і обмежитись усним зауваженням.

Малозначне правопорушення - це такі дії, які не спричинили або не могли спричинити істотної шкоди суспільним та державним інтересам, правам і свободам громадян або іншим цінностям, що охороняються законом.

Європейський суд з прав людини в своєму рішенні "Ісмаїлов проти Росії" від 6 листопада 2008 року зазначив, що згідно з принципом верховенства права - однією з підвалин демократичного суспільства, який закріплений в усіх статтях ЄКПЛ , при розгляді справи та призначенні стягнення потрібно досягти справедливого балансу між загальними інтересами суспільства та вимогами захисту основоположних прав особи, щоб під час відповідного втручання був дотриманий принцип законності і воно не було свавільним, тобто стягнення повинне бути пропорційним, воно має відповідати тяжкості скоєного правопорушення, а також його наслідкам.

Враховуючи фактичні обставини справи, та відповідно до вимог ст.33 КпАП України, при накладенні стягнення враховується характер вчиненого правопорушення, особу порушника, ступінь вини, майновий стан, обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, а саме враховую те, що правопорушник ОСОБА_1 є особою з інвалідністю, пенсіонер, не працює, шкода суспільним інтересам, юридичним та фізичним особам заподіяна не була та жодних тяжких наслідків від вчиненого не настало,а тому вважаю, що до останнього слід застосувати ст.22 КпАП України, з якої вбачається, що при малозначності вчиненого адміністративного правопорушення суддя вправі звільнити правопорушника від адміністративної відповідальності і обмежитись усним зауваженням.

На підставі ст.284 КпАП України, при оголошенні усного зауваження виноситься постанова про закриття.

Відповідно до ст. 4 ч 2. Закону України Про судовий збір, судовий збір стягується у разі ухвалення судом постанови про накладення адміністративного стягнення. Враховуючи, що провадження у даній справі слід закрити у зв`язку з малозначністю вчиненого правопорушення, передбачених ст.22 КпАП України, а тому відповідно, судовий збір стягненню з правопорушника не підлягає.

Керуючись ст.ст.22,23,33,34,173-1, 245,280, 283, 284 КпАП України, суддя ,-

П О С Т А Н О В И В :

Звільнити ОСОБА_1 від адміністративної відповідальності, передбаченого ст.173-1 КпАП України, обмежившись усним зауваженням.

Закрити провадження в справі про вчинення ОСОБА_1 за малозначністю вчиненого адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173-1 КпАП України.

Постанова судді у справах про адміністративне правопорушення може бути оскаржена протягом десяти днів з дня винесення постанови, особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником або на неї може бути внесено подання прокурора у випадках, передбачених частиною п`ятою статті 7 та частиною першою статті 287 цього Кодексу.

Апеляційна скарга, подана після закінчення цього строку, повертається апеляційним судом особі, яка її подала , якщо вона не заявляє клопотання про поновлення цього строку, а також якщо у поновленні строку відмовлено

Апеляційна скарга, подання прокурора подаються до Львівського апеляційного суду через Жовківський районний суд Львівської області.

Строк виконання постанови протягом трьох місяців з наступного дня після набрання постановою законної сили.

Суддя Зеліско Р. Й.