Справа № 390/671/20
Провадження №3/390/349/20
Провадження №3/390/350/20
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

29.05.2020 року Кіровоградський районний суд Кіровоградської області у складі:

головуючого судді Гершкул І.М.,

при секретарі Магомедовій А.С.,

за участю:

прокурора Солопова В.Ю.,

особи, яка притягається до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у місті Кропивницький справу про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , українця, громадянина України, водія ПП "ВЛАД", депутата Могутненської сільської ради, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , ідентифікаційний номер НОМЕР_1 ,

за ст.ст.172-7 ч.1, 172-7 ч.2 КУпАП,

В С Т А Н О В И В :

ОСОБА_1 , будучи депутатом Могутненської сільської ради Кропивницького (Кіровоградського) району Кіровоградської області, приймав участь на засіданні сесії сільської ради 30.05.2018 року та голосував за прийняття рішення №246 "Про надання земельних ділянок громадянам", згідно якого ОСОБА_1 надано земельну ділянку для обслуговування жилого будинку та ведення особистого селянського господарства площею 0,12 га. Отже, ОСОБА_1 приймав участь у розгляді та прийнятті сільською радою рішення про надання йому земельної ділянки при цьому, ні до розгляду, ні у процесі розгляду, ні під час прийняття рішення ОСОБА_1 не вжив заходів щодо публічного оголошення про наявність реального конфлікту інтересів, оскільки вирішення вказаного питання створювало суперечність між приватними інтересами ОСОБА_1 та його представницькими повноваженнями, що впливало на об`єктивність та неупередженість прийняття рішення, на вчинення чи не вчинення дій під час виконання зазначених повноважень. Вказаними діями ОСОБА_1 порушив вимоги ст.ст.28, 35 Закону України "Про запобігання корупції", ст.59-1 Закону України "Про місцеве самоврядування в Україні" та вчинив адміністративні правопорушення, передбачені ст.ст.172-7 ч.1, 172-7 ч.2 КУпАП.

Прокурор у судовому засіданні висловився про доведеність вини ОСОБА_1 у вчиненні правопорушень та просив призначити стягнення з урахуванням положень ст.36 КУпАП у виді штрафу.

ОСОБА_1 у судовому засіданні вину визнав у повному обсязі.

Заслухавши пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, думку прокурора, дослідивши матеріали справи, суд вважає, що вину ОСОБА_1 доведено та дії кваліфіковано правильно, виходячи з таких підстав.

Відповідно п.п. "б" п.1 ч.1 ст.3 Закону України "Про запобігання корупції" суб`єктами на яких поширюються дія цього Закону є народні депутати України, депутати Верховної Ради Автономної Республіки Крим, депутати місцевих рад, сільські, селищні, міські голови.

Згідно ст.1 Закону України "Про запобігання корупції" терміни мають такі значення:

- приватний інтерес будь-який майновий чи немайновий інтерес особи, у тому числі зумовлений особистими, сімейними, дружніми чи іншими позаслужбовими стосунками з фізичними чи юридичними особами, у тому числі ті, що виникають у зв`язку з членством або діяльністю в громадських, політичних, релігійних чи інших організаціях;

- реальний конфлікт інтересів суперечність між приватним інтересом особи та її службовими чи представницькими повноваженнями, що впливає на об`єктивність або неупередженість прийняття рішень, або на вчинення чи не вчинення дій під час виконання зазначених повноважень.

Статтею 28 Закону України "Про запобігання корупції" передбачено: особи, зазначені у пунктах 1,2 частини 1 статті 3 цього Закону, зобов`язані: вживати заходів щодо недопущення виникнення реального, потенційного конфлікту інтересів; повідомляти не пізніше наступного робочого дня з моменту, коли особа дізналася чи повинна була дізнатися про наявність у неї реального чи потенційного конфлікту інтересів безпосереднього керівника, а у випадку перебування особи на посаді, яка не передбачає наявності у неї безпосереднього керівника, або в колегіальному органі Національне агентство чи інший визначений законом орган або колегіальний орган, під час виконання повноважень у якому виник конфлікт інтересів, відповідно; не вчиняти дій та не приймати рішень в умовах реального конфлікту інтересів; вжити заходів щодо врегулювання реального чи потенційного конфлікту інтересів.

Статтею 35 Закону України "Про запобігання корупції" передбачено: правила врегулювання конфлікту інтересів в діяльності Президента України, народних депутатів України, членів Кабінету Міністрів України, керівників центральних органів виконавчої влади, які не входять до складу Кабінету Міністрів України, суддів, суддів Конституційного Суду України, голів, заступників голів обласних та районних рад, міських, сільських, селищних голів, секретарів міських, сільських, селищних рад, депутатів місцевих рад визначаються законами, які регулюють статус відповідних осіб та засади організації відповідних органів; у разі виникнення реального чи потенційного конфлікту інтересів у особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, прирівняної до неї особи, яка входить до складу колегіального органу (комітету, комісії, колегії тощо), вона не має права брати участь у прийнятті рішення цим органом.

Сільський, селищний, міський голова, секретар, депутат сільської, селищної, міської ради, голова, заступник голови, депутат районної, обласної, районної у місті ради бере участь у розгляді, підготовці та прийнятті рішень відповідною радою за умови самостійного публічного оголошення про це під час засідання ради, на якому розглядається відповідне питання, що передбачено ст.59-1 Закону України "Про місцеве самоврядування в Україні".

Відповідальність за ст.172-7 ч.1 КУпАП настає у разі неповідомлення особою у встановлених законом випадках та порядку про наявність у неї реального конфлікту інтересів.

Відповідальність за ст.172-7 ч.2 КУпАП настає у разі вчинення дій чи прийняття рішень в умовах реального конфлікту інтересів.

Примітка до статті 172-7 КУпАП свідчить, що суб`єктом правопорушень у цій статті є особи, зазначені у пунктах 1, 2 частини першої статті 3 Закону України "Про запобігання корупції". У цій статті під реальним конфліктом інтересів слід розуміти суперечність між приватним інтересом особи та її службовими чи представницькими повноваженнями, що впливає на об`єктивність або неупередженість прийняття рішень, або на вчинення чи невчинення дій під час виконання вказаних повноважень.

Судом встановлено, що рішенням Могутненської сільської ради №1 від 06.11.2015 року визнано повноваження депутата сільської ради ОСОБА_1 (а.с.13, 76). Рішенням Могутненської сільської ради "Про надання земельних ділянок громадянам" №246 від 30.05.2018 року ОСОБА_1 надано земельну ділянку для обслуговування жилого будинку та ведення особистого селянського господарства площею 0,12 га. (а.с.49, 78). Протокол засідання сесії сільської ради №25 від 30.05.2018 року свідчить, що на сесії були присутніми 10 депутатів і зокрема ОСОБА_1 , а при розгляді питання про надання земельних ділянок громадянам всі депутати та зокрема ОСОБА_1 проголосували одноголосно за прийняття рішення "Про надання земельних ділянок громадянам" №246 від 30.05.2018 року (а.с.15-48, 79-112). Лист №28 від 23.01.2020 року, наданий Могутненською сільською радою Кропивницького району Кіровоградської області, свідчить, що заяви депутатів про конфлікт інтересів відсутні (а.с.50, 75). Довідка №60 від 23.01.2020 року, надана Могутненською сільською радою Кропивницького району Кіровоградської області, свідчить, що ОСОБА_1 зареєстрований і проживає за адресою: АДРЕСА_1 , разом із матір`ю (а.с.14, 77).

Таким чином, зваживши у сукупності докази по справі, суд вважає, що вину ОСОБА_1 у вчиненні адміністративних правопорушень, передбачених ст.ст.172-7 ч.1, 172-7 ч.2 КУпАП, доведено та дії кваліфіковано правильно, як неповідомлення особою у встановлених законом випадках та порядку про наявність у неї реального конфлікту інтересів, а також вчинення дій в умовах реального конфлікту інтересів.

Відповідно ст.36 ч.2 КУпАП якщо особа вчинила кілька адміністративних правопорушень, справи про які одночасно розглядаються одним і тим же органом (посадовою особою), стягнення накладається в межах санкції, встановленої за більш серйозне правопорушення з числа вчинених.

Призначаючи адміністративне стягнення суд, виходячи з положень ст.ст.33, 36, 38 КУпАП, враховує характер вчинених правопорушень, особу порушника, ступінь вини, майновий стан, обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність. Зокрема, ОСОБА_1 вину визнав, працює, раніше не притягувався до адміністративної відповідальності, а тому суд вважає необхідним застосувати адміністративне стягнення у межах санкції ст.172-7 ч.2 КУпАП у виді штрафу.

Керуючись ст.ст.33, 36, 38, 172-7, 279-280, 283 КУпАП, суд

П О С Т А Н О В И В:

Визнати ОСОБА_1 винним у вчиненні адміністративних правопорушень, передбачених ст.ст.172-7 ч.1, 172-7 ч.2 КУпАП, і призначити стягнення у виді штрафу в розмірі двохсот неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що складає 3400 грн.

Стягнути з ОСОБА_1 на користь держави судовий збір у сумі 420,40 грн.

Постанова може бути оскаржена протягом десяти днів з дня її винесення до Кропивницького апеляційного суду через Кіровоградський районний суд Кіровоградської області. Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Суддя

Кіровоградського районного суду

Кіровоградської області І.М. Гершкул