Справа № 712/2956/20
Провадження № 3/712/1416/20
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12 травня 2020 року, суддя Соснівського районного суду м. Черкаси Кончина О.І.,за участю захисника Сторчоуса О.В., розглянувши адміністративні матеріали справи відносно ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , працюючого директором державного підприємства «Черкаське лісове господарство», проживаючого: АДРЕСА_1 , РНОКПП: НОМЕР_1 , про притягнення до адміністративної відповідальності за правопорушення, передбаченого ч.1 ст.164 КУпАП,

ВСТАНОВИВ:

Згідно з протоколом про адміністративне правопорушення № 002972 від 13.03.2020, ОСОБА_1 13.03.2020 о 14:30 год. будучи відповідальною посадовою особою допустив глибоке буріння скважин у Мошнівському і Дахнівському лісництві з метою водопостачання при відсутності документу дозвільного характеру, а саме висновку з оцінки впливу на дозвілля, чим порушив п.1 ч.3 ст.3 ЗУ «Про оцінку впливу на дозвілля», п.4 переліку документів дозвільного характеру у сфері господарської діяльності затвердженого Законом України «Про перелік документів дозвільного характеру», та ст.22 водного кодексу України .

ОСОБА_1 в судовому засіданні вину не визнав та пояснив, що не давав дозволу робить буріння скважин, оскільки буріння було здійснено ще в 2012 році та просив приєднати до матеріалів справи письмові докази, які свідчать про його невинуватість.

Захисник в судовому засіданні просив справу закрити за відсутністю в діях ОСОБА_1 адміністративного правопорушення.

Суддя, дослідивши матеріали справи, оцінивши наявні в ній докази, дійшов наступного висновку.

Згідно з ст. 9 КУпАП, адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Відповідно до ст. 14 КУпАП, посадові особи підлягають адміністративній відповідальності за адміністративні правопорушення, зв`язані з недодержанням установлених правил у сфері охорони порядку управління, державного і громадського порядку, природи, здоров`я населення та інших правил, забезпечення виконання яких входить до їх службових обов`язків.

При цьому, згідно з ст. 145 КУпАП, завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

Старший державний інспектор з охорони навколишнього природного середовища Центрального округу Дмитренко Ю.М., складаючи протокол про адміністративне правопорушення щодо ОСОБА_1 як директора державного підприємства «Черкаське лісове господарство», виходила з того, що ОСОБА_1 допустив порушення вимог п.1 ч.3 ст. 3 Закону України «Про оцінку впливу на довкілля», за що передбачена відповідальність за ч. 1 ст.164 КУпАП.

Правові та організаційні засади оцінки впливу на довкілля встановлюється Законом України «Про оцінку впливу на довкілля».

Частиною 1 статті 3 Закону України «Про оцінку впливу на довкілля» встановлено, що здійснення оцінки впливу на довкілля є обов`язковим у процесі прийняття рішень про провадження планової діяльності, визначеної частинами 2 та 3 цієї статті.

Частиною 2 та 3 означеної статті Закону визначені категорії видів планової діяльності та об`єктів, які можуть мати значний вплив на довкілля і підлягають оцінці впливу на довкілля.

Означені категорії включають вичерпний перелік 36 видів діяльності, які можуть мати значний вплив на довкілля і підлягають оцінці впливу на довкілля.

Згідно з протоколом №002972 від 13.03.2020 встановлено порушення п.1 ч. 3 статті 3 Закону України «Про оцінку впливу на довкілля», який включає:

Друга категорія видів планованої діяльності та об`єктів, які можуть мати значний вплив на довкілля та підлягають оцінці впливу на довкілля, включає: 1) глибоке буріння, у тому числі геотермальне буріння, буріння з метою зберігання радіоактивних відходів, буріння з метою водопостачання (крім буріння з метою вивчення стійкості ґрунтів);

Судом встановлено, що свердловини в Дахнівському та Геронимівському лісництві, були пробурені до грудня 2017, тобто до набуття чинності Закону України «Про оцінку виливу на довкілля», що підтверджується паспортами артезіанської свердловини №№ 5, 8, 9.

Висновок з оцінки впливу на довкілля - документ дозвільного характеру необхідність та порядок отримання якого регулюється Законом України «Про оцінку впливу на довкілля», що набув чинності 18.12.2017 року. Пункт 2 статті 17 цього Закону встановлює, що його дія не розповсюджується на суб`єкти господарювання, що отримали Рішення про здійснення планованої діяльності до набуття чинності цього Закону.

Вказані свердловини пробурені на замовлення підприємства у 1983, 2012, 2013 роках, тобто до набрання чинності Закону України «Про оцінку впливу на довкілля», що виключає необхідність отримання висновку про оцінку впливу на довкілля» підприємством.

Актом обстеження у складі комісії підприємства від 07.05.2020 встановлено, що глибина зазначених свердловин складає 10, 13 та 41 метр.

Згідно ГОСТ 16293-89 «Установки буровые комплектные для эксплуатационного и глубокого разведочного бурения», мінімальна глибина буріння повинна складати 1250 м.

Відповідно до відповіді Міністерства енергетики та захисту довкілля України від 06.05.2020, що була надана на запит захисника, про надання публічної інформації вбачається, що поняття «глибоке буріння», наведене в Законі України «Про оцінку впливу на довкілля» застосовується у тому ж розумінні, що і «Правилах розробки нафтових та газових родовищ», затверджених наказом Мінприроди від 15.03.2017 №118.

Згідно п.9 згаданих «Правил..», глибоке буріння є однією із стадій регіонального етапу геологорозвідувальних робіт. «Метою регіональних геологорозвідувальних робіт є вивчення основних закономірностей геологічної будови осадових басейнів, оцінка прогнозних та перспективних ресурсів вуглеводнів літолого - стратиграфічних комплексів, зон та об`єктів. Під час регіонального етапу бурять опорні й параметричні свердловини».

Отже, інспектором не зазначено доказів того, що директор ДП «Черкаське лісове господарство» ОСОБА_1 допустив глибоке буріння скважин у Мошанівському та Дахнівському лісництві, з метою водопостачання при відсутності документу дозвільного характеру, оскільки наявна глибина скважин складає значно менше ніж 1200 метрів, та жодних геологорозвідувальних робіт підприємство не проводило.

Виходячи із вищевикладеного, три перелічені свердловини не відносяться до категорії «глибоких», що вказує на необґрунтованість висновків екологічної інспекції в акті перевірки від 13.03.2020, а крім того вказані в протоколі скважини були пробурені до 18.12.2017, тобто до набрання чинності Закону України «Про оцінку впливу на довкілля».

Вказані обставини виключають притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності, оскільки у його діях відсутні подія і склад адміністративного правопорушення.

Відповідно до п.1ст.247 КУпАП, провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за відсутністю складу адміністративного правопорушення.

На підставі викладеного та керуючись п.1 ст.247, ст.278, ст.284, ч.1 ст.164 КУпАП,

ПОСТАНОВИВ:

Провадження у справі про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за ч. 1 ст. 164 КУпАП - закрити, на підставі п.1 ч.1 ст. 247 КУпАП, у зв`язку з відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена до апеляційного суду Черкаської області через суд першої інстанції протягом 10 днів з дня винесення постанови.

Суддя Соснівського

районного суду м.Черкаси О.І.Кончина