ЗОЛОЧІВСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД ХАРКІВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
Справа № 622/29/20

ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12.05.2020 року смт Золочів Суддя Золочівського районного суду Харківської області Чернова О.В., розглянувши адміністративний матеріал, що надійшов з Головного управління ДПС у Харківській області ДПС України про притягнення до адміністративної відповідальності відносно

ОСОБА_1 , рнокпп НОМЕР_1 , працюючого керівником ФГ «Квант», проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 ,

за ст. 163 ч.1 КУпАП -

ВСТАНОВИВ:

З протоколу №93 про адміністративне правопорушення від 07.08.2019 року, складеного головним державним ревізором інспектором управління аудиту ГУ ДФС у Харківській області Седлецьким Д.О., вбачається, що 27.03.2019 року в с. Олександрівка Золочівського району Харківської області посадовою особою директором ФГ «Квант» ОСОБА_1 вчинено правопорушення п. 198.1, п. 198.3, п. 198.6 ст. 198, п. 201.10, п. 201.1 ст. 201 Податкового кодексу України, що призвело до завищення від`ємного значення ПДВ в сумі 2637 грн. та до заниження суми ПДВ до стану у розмірі 66421 грн., за що передбачена відповідальність за ч.1 ст. 163 КУпАП.

В судове засідання 12.05.2020 року ОСОБА_1 не з`явився, подав заяву, в якій вину у вчиненні адміністративного правопорушення не визнав, просив закрити провадження по справі на підставі п.1 ч.1 ст. 247 КУпАП, посилаючись на скасування рішенням Харківського окружного адміністративного суду від 20.11.2019 р. податкових повідомлень-рішень та вимоги, ухвалених на підставі акту документальної позапланової невиїзної перевірки ФГ «Квант» №970/20-40-14-22-07/30916482 від 27.03.2019 р.

Дослідивши матеріали справи, доходжу наступного.

Відповідно до ст.129 Конституції України розгляд і вирішення справ в судах здійснюється на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведеності перед судом їх переконливості.

Згідно ст. 280 КУпАП, орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративної відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують та обтяжують відповідальність, чи заподіяно матеріальну шкоду, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

В протоколі про адміністративне правопорушення інспектором зазначено, що за дії, викладені в протоколі, передбачена відповідальність за ч.1 ст. 163 КУпАП, однак зі змісту протоколу вбачаються ознаки адміністративного правопорушення передбаченого ч.1 ст. 163-1 КУпАП.

Частиною 1 ст. 163 КУпАП передбачена відповідальність за розміщення цінних паперів без реєстрації їх випуску в установленому законом порядку або порушення порядку здійснення емісії цінних паперів, вчинене уповноваженою особою.

Частиною 1 ст. 163-1 КУпАП передбачена відповідальність за відсутність податкового обліку, порушення керівниками та іншими посадовими особами підприємств, установ, організацій встановленого законом порядку ведення податкового обліку, у тому числі неподання або несвоєчасне подання аудиторських висновків, подання яких передбачено законами України.

Крім цього, як доказ вчинення ОСОБА_1 27.03.2019 року адміністративного правопорушення зазначеного в протоколі №93, додано акт про результати документальної позапланової невиїзної перевірки ФГ «Квант» датований 27.03.2018 року.

За змістом вимог ст. 256, ч. 1 ст. 257 КУпАП питання наявності або відсутності складу адміністративного правопорушення суд вирішує в межах протоколу, складеного відносно конкретної особи, яка притягається до адміністративної відповідальності.

Відповідно до п. 56.1. ст. 56 ПК України рішення, прийняті контролюючим органом, можуть бути оскаржені в адміністративному або судовому порядку.

Процедура адміністративного оскарження вважається досудовим порядком вирішення спору щодо визнання недійсним рішення контролюючого органу.

Положеннями п. 56.18 ст. 56 ПК України передбачено, що при зверненні платника податків до суду з позовом щодо визнання протиправним та/або скасування рішення контролюючого органу грошове зобов`язання вважається неузгодженим до набрання судовим рішенням законної сили.

10.09.2013 р. колегією суддів Судової палати в адміністративних справах Верховного Суду України при розгляді справи № 21-237а13 зазначено, що акт - це службовий документ, який підтверджує факт проведення документальної перевірки фінансово-господарської діяльності платника податків і є носієм доказової інформації про виявлені порушення вимог податкового, валютного та іншого законодавства. У цьому випадку акт перевірки, в якому відображено узагальнений опис виявлених перевіркою порушень законодавства, що в свою чергу відповідає встановленим правилам складання акта перевірки, не є правовим документом, який встановлює відповідальність суб`єкта господарювання та, відповідно, не є актом індивідуальної дії. Обов`язковою ознакою дій суб`єкта владних повноважень, які можуть бути оскаржені до суду, є те, що вони безпосередньо породжують певні правові наслідки для суб`єктів відповідних правовідносин і мають обов`язковий характер. Висновки, викладені у акті, не породжують обов`язкових юридичних наслідків.

Як вбачається з матеріалів справи, рішенням Харківського окружного адміністративного суду від 20.11.2019 р. податкові повідомлення-рішення № 2, № 2 від 19.04.2019 р., та податкову вимогу №156783-50 від 22.07.2019 року, ухвалені на підставі акту документальної позапланової невиїзної перевірки № 970/20-40-14-22-07/30916482 від 27.03.2018 р., що став підставою для складання адміністративного протоколу за ч. 1 ст. 163 КУпАП, - скасовані.

Європейський суд з прав людини в своїх рішеннях, зокрема, по справам "Кобець проти України" від 14.02.2008, "Берктай проти Туреччини" від 08.02.2001, "Леванте проти Латвії" від 07.11.2002 неодноразово вказує, що оцінюючи докази, суд застосовує принцип доведення "за відсутності розумних підстав для сумніву", що може бути результатом цілої низки ознак або достатньо вагомих, чітких і узгоджених між собою неспростовних презумпцій.

Тобто усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь. Аналогічна норма міститься і в ст. 62 Конституції України

З урахуванням викладеного, вважаю, що матеріали справи не містять доказів наявності в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.163 КУпАП.

Таким чином, відповідно до вимог п.1 ч.1 ст.247 КУпАП провадження у справі про адміністративне правопорушення підлягає закриттю за відсутності події та складу адміністративного правопорушення.

Керуючись ст. ст. 247, 283, 284 КУпАП, -

ПОСТАНОВИВ:

Провадження у справі про адміністративне правопорушення у відношенні керівника ФГ «Квант» ОСОБА_1 - закрити на підставі п.1 ч.1 ст.247 КУпАП за відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 163 КУпАП.

Постанова може бути оскаржена шляхом подачі апеляційної скарги до Харківського апеляційного суду через суд першої інстанції протягом десяти днів з дня винесення постанови.

Постанова набирає чинності після закінчення строку на її оскарження та може бути пред`явлена до виконання протягом трьох місяців.

Суддя: Чернова О. В.