Справа № 405/659/20
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

24 квітня 2020 року Ленінський районний суд м.Кіровограда у складі: головуючої судді Лук`янової О.В., розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м.Кропивницькому матеріали справи про адміністративне правопорушення, що надійшли з Управління патрульної поліції в Кіровоградській області Департаменту патрульної поліції про притягнення до адміністративної відповідальності,

ОСОБА_1 ( ОСОБА_2 ), ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина Індії, проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , тимчасово не працюючого

за ч.1 ст. 130 Кодексу України про адміністративні правопорушення, -

встановив:

згідно з протоколом про адміністративне правопорушення серія ДПР18 № 333531 від 26.01.2020 ОСОБА_1 ( ОСОБА_2 ) 26.01.2020 о 01 годині 27 хвилин в м. Кропивницькому по вул.. В.Перспективній, 11 керував транспортним засобом марки «AUDI A6» н.з. НОМЕР_1 , в стані алкогольного сп`яніння. Огляд на стан алкогольного сп`яніння зі згоди водія відповідно до встановленого законодавством порядку проводився із застосуванням спеціального технічного засобу DRAGER Alcotest 6810, тест № 4158, результат 1,22 ‰, з яким водій погодився; від керування водія відсторонено, чим порушив п. 2.9 (а) Правил дорожнього руху, за що передбачена адміністративна відповідальність згідно ч.1 ст.130 КУпАП.

ОСОБА_1 ( ОСОБА_2 ) в судове засідання не з`явився, про день, час та місце розгляду справи повідомлявся за адресою, вказаною в протоколі про адміністративне правопорушення. В протоколі про адміністративне правопорушення вказана адреса проживання ОСОБА_1 ( ОСОБА_2 ) - АДРЕСА_1 . Однак, листи з судовими повістками, надіслані за даною адресою, повертаються до суду без вручення адресату та з відміткою пошти «відсутній адресат» (а.п. 12-13, 18-19, 26-27, 41-42, 55-56). В матеріалах справи відсутні відомості щодо засобів зв`язку та місця навчання або роботи, що позбавляє суд здійснити виклик останнього в судове засідання через керівництво ВУЗу або місця роботи.

Постановою Ленінського районного суду м.Кіровограда від 10.03.2020 матеріали справи про адміністративне правопорушення про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 ( ОСОБА_2 ) за ч.1 ст. 130 КУпАП повернути до Управління патрульної поліції в Кіровоградській області Департаменту патрульної поліції для належного оформлення з метою встановлення фактичного місця проживання останнього (а.п. 29-30, 53-54).

На виконання постанови суду від 10.03.2020 Управлінням патрульної поліції в Кіровоградській області Департаменту патрульної поліції повідомлено про можливе місце проживання ОСОБА_1 ( ОСОБА_2 ) - АДРЕСА_2 (а.п. 32). Однак, листи з судовими повістками, надіслані за даною адресою, також повертаються до суду без вручення адресату та з відміткою пошти «відсутній адресат» (а.п. 39-40).

Судова повістка ОСОБА_1 ( ОСОБА_2 ) не вручена і ДОП відділу превенції Кропивницького відділу поліції ГУ НП в Кіровоградській області (а.п. 35, 36, 43-45, 46-48, 49, 50).

Відповідно до ст.268 ч.1 КУпАП справа про адміністративне правопорушення може бути розглянута під час відсутності особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, лише у випадках, коли є дані про своєчасне її сповіщення про місце і час розгляду справи і якщо від неї не надійшло клопотання про відкладення розгляду справи.

Судом відзначається, що законодавством встановлено строки здійснення провадження у справах про притягнення до адміністративної відповідальності з метою забезпечення учасникам процесу визначеності у часі, протягом якого суд розгляне справу. Передусім такі строки слугують інтересам особи, яка зазнає заходів впливу, оскільки наявність визначеного строку дає розуміння того, скільки триватиме такий вплив. Водночас протягом такого строку особу наділено процесуальними правами та обов`язками, що дає особі можливість, в тому числі з використанням адміністративного ресурсу (повноважень суду щодо витребування доказів, допиту свідків тощо), представити суду доводи на захист своєї правової позиції. Добросовісна участь особи у процесі вирішення її справи полягає в активній участі у розгляді її справи і недопущенні зловживань наданими їй правами.

Дотримання балансу між інтересами всіх сторін при розгляді справи покладено на суд, який, вирішуючи питання про права та обов`язки сторін, також зобов`язаний дотримуватися встановлених законодавством правил та строків розгляду справи.

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 277 КУпАП справа про адміністративне правопорушення розглядається у п`ятнадцятиденний строк з дня одержання органом (посадовою особою), правомочним розглядати справу, протоколу про адміністративне правопорушення та інших матеріалів справи.

Враховуючи, що КУпАП не містить вимоги щодо обов`язкової участі в судовому засіданні особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, за ч. 1 ст. 130 КУпАП, на підставі чого суд прийшов до висновку про розгляд даної справи за відсутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності.

Дослідивши матеріали справи та оцінивши всі докази по справі, як кожен окремо, так і в їх сукупності, всебічно, повно і об`єктивно дослідивши всі обставини справи в їх сукупності, суд приходить до висновку про відсутність в діях ОСОБА_1 ( ОСОБА_2 ) складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.130 КУпАП, з наступних підстав.

Статтею 245 КУпАП визначено завдання провадження в справах про адміністративні правопорушення. Такими, зокрема, є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

Згідно п. 12 Інструкції з оформлення матеріалів про адміністративні правопорушення в органах поліції, затвердженої Наказом Міністерства внутрішніх справ України від 06.11.2015 № 1376, у разі, якщо особа, стосовно якої складається протокол про адміністративне правопорушення, не володіє українською мовою, протокол про адміністративне правопорушення складається за участю перекладача.

Конвенцією про захист прав людини і основоположних свобод право кожного обвинуваченого на переклад мовою, якою володіє особа, розглядається як невід`ємна складова права на захист (параграф 3 ст.6 Конвенції).

Європейський Суд з прав людини має сталу практику щодо розгляду справ із дотриманням права на допомогу перекладача як однієї зі складових прав обвинуваченого на захист, у контексті дотримання права на справедливий судовий розгляд, що зафіксовано у декількох рішеннях цього Суду, зокрема: «В контексті права на справедливий судовий розгляд, гарантованого ст. 6-3, підпункт (е) означає, що обвинувачений, який не розуміє мови, що використовується, або не розмовляє на ній, має право на безоплатну допомогу перекладача для письмового або усного перекладу всіх документів чи заяв по порушеній проти нього справі, що необхідні йому для розуміння того, що відбувається, та гарантувати його права» (Справа Шабельник проти України, рішення від 19 лютого 2009 року).

З матеріалів справи вбачається, що 26.01.2020 о 01 годині 27 хвилин в м. Кропивницький по вул.. В.Перспективній, 11 поліцейськими був зупинений транспортний засіб марки «AUDI A6» н.з. НОМЕР_1 під керуванням водія ОСОБА_1 ( ОСОБА_2 ). Під час спілкування з ОСОБА_1 ( ОСОБА_2 ), який, як вбачається з відео, погано володіє українською мовою та спілкується англійською, у поліцейських виникла підозра, що останній перебуває в стані алкогольного сп`яніння, у зв`язку з чим на вимогу поліцейського, в присутності двох свідків, ОСОБА_1 ( ОСОБА_2 ) пройшов огляд на стан алкогольного сп`яніння на місці за допомогою приладу «DRAGER Alcotest 6810», за результатом тестування якого (тест № 4158), результат позитивний - 1,22 ‰». Чи погодився ОСОБА_1 ( ОСОБА_2 ) з результатом тесту, з відеозапису, доданого до протоколу про адміністративне правопорушення, не зрозуміло. Перекладача та захисника ОСОБА_1 ( ОСОБА_2 ) забезпечено не було. Протокол про адміністративне правопорушення за ч.1 ст.130 КУпАП складений працівниками поліції на українській мові без участі перекладача та захисника (а.п. 1).

Судом встановлено, що ОСОБА_1 ( ОСОБА_2 ) є іноземцем - громадянином Індії, з матеріалів справи не вбачається, чи перебуває останній на території України тимчасово або на постійному місці проживання, незрозуміло, чи російською та українською мовами він володіє у тому об`ємі, який би надавав йому можливості розуміти, якими правами він володіє та розуміти усе, що говорили співробітники поліції.

З огляду на викладене, є достатні підстави вважати, що працівниками поліції, якими складено протокол відносно ОСОБА_1 ( ОСОБА_2 ) та інші документи у справі про адміністративне правопорушення, порушено та обмежено його процесуальні права, в тому числі право на захист. Зокрема, не виконано вимог щодо залучення перекладача під час складення протоколу та не було належним чином роз`яснено його права та обов`язки, в тому числі, гарантоване право користуватись юридичною допомогою захисника та інші істотні права, що передбачені ст.268 КУпАП.

Таким чином, досліджуючи та оцінюючи всі надані по справі докази в їх сукупності, складання протоколу про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 ( ОСОБА_2 ) за відсутності перекладача, є грубим порушенням права на захист особи у розумінні ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

У розумінні ст. 251 КУпАП України, протокол про адміністративне правопорушення є джерелом доказів у справі. Невідповідність протоколу про адміністративне правопорушення вимогам закону унеможливлює прийняття законного й обґрунтованого судового рішення. Тому без усунення зазначених вище недоліків протоколів про адміністративні правопорушення розгляд справи є неможливим, адже питання наявності або відсутності складу адміністративного правопорушення суд вирішує лише в межах протоколу, складеного відносно конкретної особи, яка притягається до адміністративної відповідальності.

Європейський суд з прав людини в своїх рішеннях, зокрема, по справам «Кобець проти України» від 14.02.2008, «Берктай проти Туреччини» від 08.02.2001, «Леванте проти Латвії» від 07.11.2002 неодноразово вказує, що оцінюючи докази, суд застосовує принцип доведення «за відсутності розумних підстав для сумніву», що може бути результатом цілої низки ознак або достатньо вагомих, чітких і узгоджених між собою неспростовних презумпцій.

При цьому, матеріали справи не містять жодних належних та допустимих доказів, які б вказували на наявність в діях ОСОБА_1 ( ОСОБА_2 ) складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.130 КУпАП.

З урахуванням того, що протокол про адміністративне правопорушення є важливим доказом по справі, який по суті є обвинувальним актом, оскільки саме на підставі протоколу здійснюється розгляд справи по суті, а в даному випадку протокол був складений з істотним порушенням вимог Кодексу України про адміністративні правопорушення та Інструкції з оформлення матеріалів про адміністративні правопорушення в органах поліції, затвердженої Наказом Міністерства внутрішніх справ України від 06.11.2015 № 1376, тому суд визнає протокол про адміністративне правопорушення серія ДПР18 № 333531 від 26.01.2020 недопустимим доказом, як і додані до нього матеріали.

Згідно зі ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість висунутого проти нього обвинувачення.

Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях притримується позиції того, що суд вправі обґрунтовувати свої висновки лише доказами, що випливають зі співіснування достатньо переконливих, чітких і узгоджених між собою висновків чи схожих неспростовних презумцій факту (рішення Європейського суду з прав людини, справа «Коробов проти України» № 39598/03 від 21.07.2011 року), тобто таких, що не залишать місце сумнівам, оскільки наявність останніх не узгоджується із стандартом доказування «поза розумним сумнівом» (рішення від 18 січня 1978 року у справі «Ірландія проти Сполученого Королівства» (Ireland v. the UnitedKingdom), п. 161, Series A заява № 25).

Відповідно до ч. 3 ст. 62 Конституції України усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Згідно зі ст. 7 КУпАП провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності. Ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом.

Отже, сукупність вищенаведених обставин вказує на недоведеність поза розумним сумнівом вини ОСОБА_1 ( ОСОБА_2 ) у вчинені адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 130 КУпАП.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП провадження у справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю, якщо відсутній склад адміністративного правопорушення.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст.7, 247, 283, 284, 287 КУпАП, суд -

постановив:

провадження по справі про адміністративні правопорушення у відношенні ОСОБА_1 ( ОСОБА_2 ), ІНФОРМАЦІЯ_1 , за ч. 1 ст. 130 КУпАП закрити на підставі п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП у зв`язку з відсутністю в його діях складу даного адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена до Кропивницького апеляційного суду через Ленінський районний суд м. Кіровограда протягом десяти днів з дня її винесення.

Суддя Олена Вікторівна Лук`янова