Коростишівський районний суд Житомирської області
Справа № 935/853/20
Провадження № 3/935/593/20
ПОСТАНОВА

Іменем України

23 квітня 2020 року м.Коростишів

Суддя Коростишівського районного суду Житомирської області Рибнікова М.М., ознайомившись із матеріалами, які надійшли Коростишівського ВП ГУНП у Житомирській області про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянки України, яка проживає за адресою: АДРЕСА_1 , яка не працює

за ст.173-1 Кодексу України про адміністративні правопорушення,

в с т а н о в и в:

До Коростишівського районного суду Житомирської області надійшов протокол про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 за ст.173-1 КУпАП, згідно якого остання 15.03.2020 поширювала неправдиві чутки в мережі інтернет на власному аканті соціальної мережі «Фейсбук» - «В Коростишеві через коронавірус закрили лікарню на карантин».

Відповідно до положень ст.ст.254-256 КУпАП протокол про адміністративне правопорушення - це офіційний документ, відповідним чином оформлений уповноваженою особою про вчинення діяння (діянь), яке (які) містить ознаки адміністративного правопорушення, передбаченого КУпАП, є найважливішим джерелом доказів у справах про адміністративні правопорушення. Оскільки судовий розгляд справи про адміністративне правопорушення проводиться у межах обставин, зазначених безпосередньо у протоколі про адміністративне правопорушення, останній являється не лише джерелом доказів у справі, але й актом обвинувачення у вчиненні конкретного адміністративного правопорушення.

Відповідно до положень ч.1 ст.256 КУпАП у протоколі про адміністративне правопорушення зазначається, зокрема, місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення, а також нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення.

Стаття 173-1 КУпАП передбачає адміністративну відповідальність за поширювання неправдивих чуток, що можуть викликати паніку серед населення або порушення громадського порядку.

Об`єктивна сторона зазначеного адміністративного правопорушення полягає у поширюванні неправдивих чуток, що можуть викликати паніку серед населення або порушення громадського порядку. Неправдивими чутками слід вважати будь-яке повідомлення про будь-кого та будь-що, які суперечать (не відповідають) дійсності (правді, істині). Тобто склад цього правопорушення є формальним, а його істотною ознакою з об`єктивної сторони є можливе спонукання до паніки, тобто розгубленості або прояву страху громадян у випадку небезпеки.

Із змісту даного протоколу про адміністративне правопорушення вбачається, що ОСОБА_1 ставиться у вину вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173-1 КУпАП, зокрема, поширення неправдивих чуток, а саме: із використанням мережі «Інтернет» на власній сторінці «Фейсбук» розміщення посту - «В Коростишеві через коронавірус закрили лікарню на карантин».

При цьому, у протоколі не розкрито суті адміністративного правопорушення, зокрема, які саме чутки були поширені ОСОБА_1 , у чому полягає їх неправдивість та які саме наслідки, визначені диспозицією ст.173-1 КУпАП, вони спричинили або можуть спричинити (паніку серед населення чи порушення громадського порядку), а також у чому саме ці наслідки полягають. Крім того, у фабулі протоколу про адміністративне правопорушення відсутні відомості щодо місця та часу вчинення адміністративного правопорушення.

Положеннями ст.278 КУпАП визначено, що орган (посадова особа) при підготовці до розгляду справи про адміністративне правопорушення повинен вирішити, у тому числі, й питання про те, чи правильно складено протокол та інші матеріали справи про адміністративне правопорушення.

Згідно ст.17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини», суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Суду як джерело права. Так, Європейський суд з прав людини у рішенні в справі «Малофєєва проти Росії» зазначив, що у випадку, коли викладена в протоколі фабула адміністративного правопорушення не відображає всіх істотних ознак складу правопорушення, суд не має права самостійно редагувати її, а так само не може відшукувати докази на користь обвинувачення, оскільки це становитиме порушення права на захист (особа не може належним чином підготуватися до захисту) та принцип рівності сторін процесу (оскільки особа має захищатися від обвинувачення, яке підтримується не стороною обвинувачення, а фактично судом). Крім того у рішенні «Маліга проти Франції» від 23.09.1998 ЄСПЛ підкреслив, що обов`язок адміністративного органу нести тягар доведення є складовою презумпції невинності і звільняє особу від обов`язку доводити свою непричетність до скоєння порушення.

Крім того, суддя звертає увагу, що при доопрацюванні матеріалів справи про адміністративне правопорушення необхідно усунути вищенаведені недоліки із врахуванням ст.38 КУпАП щодо строків накладення адміністративного стягнення.

На підставі наведеного, у зв`язку з тим, що процедура оформлення матеріалів про адміністративне правопорушення проведена з порушенням вимог КпАП України, зазначене унеможливлює повний, всебічний та об`єктивний розгляд справи у судовому засіданні, тому матеріали про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 підлягають поверненню для доопрацювання та усунення вказаних недоліків.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 256,278 КУпАП, суддя,-

п о с т а н о в и в:

Матеріали протоколу про адміністративне правопорушення серії АПР18 №696421, складеного відносно ОСОБА_1 за ст.173-1 КУпАП, повернути до Коростишівського ВП ГУНП у Житомирській області для доопрацювання.

Постанова оскарженню не підлягає.

Суддя М.М.Рибнікова