Справа № 643/5291/20
Провадження № 3/643/1601/20
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

04.05.2020 року м. Харків

Суддя Московського районного суду м. Харкова Крівцов Д.А., розглянувши адміністративний матеріал, який надійшов від Московського ВП ГУНП в Харківській області, про притягнення до адміністративної відповідальності:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, уродженця м. Харкова, який проживає за адресою: АДРЕСА_1 ,

за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 184 Кодексу України про адміністративні правопорушення, -

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 не приділяв уваги догляду і вихованню свого неповнолітнього сина ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , в зв`язку з чим 21.02.2020 року за місцем мешкання стався конфлікт та дитину було поміщено до КНП «МБЛ №18» ХМР.

ОСОБА_1 в судове засідання не з`явився, про час та дату судового розгляду повідомлявся належним чином. Так, останньому було направлено повістку про виклик до суду в судове засідання, призначене на 04.05.2020 року на адресу, зазначену у протоколі про адміністративне правопорушення серії АПР 18 №471854 від 25.03.2020 року, який, як вбачається, містить підпис Деркача П. ОСОБА_3 .

Як вбачається з положень п. 7 ч. 2 ст. 129 Конституції України, однією з основних конституційних засад судочинства є розумність строків розгляду справи судом.

Розгляд справи протягом розумного строку гарантовано і ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Згідно ч. 1 ст. 277 КУпАП, справа про адміністративне правопорушення розглядається у п`ятнадцятиденний строк з дня одержання органом (посадовою особою), правомочним розглядати справу, протоколу про адміністративне правопорушення та інших матеріалів справи.

Виходячи з положень ст. 268 КУпАП, під час розгляду даної категорії справ присутність особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, не є обов`язковою.

В п. 41 рішення Європейського суду з прав людини від 3 квітня 2008 року у справі «Пономарьов проти України» зазначено, що сторони в розумні інтервали часу мають

вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження (див., mutatis mutandis, рішення у справі "Олександр Шевченко проти України" ( 974_256 ) (Aleksandr Shevchenko v. Ukraine), заява N 8371/02, п. 27, рішення від 26 квітня 2007 року, та "Трух проти України" (Trukh v. Ukraine) (ухвала), заява N 50966/99, від 14 жовтня 2003 року).

Верховним Судом в п. 34 постанови від 12 березня 2019 року по справі № 910/9836/18 також зазначено, що вжиття заходів для прискорення процедури розгляду є обов`язком не тільки для держави, а й в осіб, які беруть участь у справі. Так, Європейський суд з прав людини в рішенні від 07.07.1989 у справі "Юніон Аліментаріа Сандерс С.А. проти Іспанії" зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватись від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

В рішенні першої дисциплінарної палати Вищої Ради правосуддя від 25.01.2019 року № 194/1дп/15-19 зазначено, що з огляду на принцип судочинства, яким визнано пріоритет публічного інтересу над приватним, суди мають проводити розгляд справ за відсутності особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, оскільки безпідставне умисне затягування справи нівелює завдання КУпАП, яким є охорона прав і свобод громадян, власності, конституційного ладу України, прав і законних інтересів підприємств, установ і організацій, встановленого правопорядку, зміцнення законності, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі точного і неухильного додержання Конституції і законів України, поваги до прав, честі і гідності інших громадян, до правил співжиття, сумлінного виконання своїх обов`язків, відповідальності перед суспільством (стаття 1 КУпАП).

З отриманих судом матеріалів, в тому числі даних протоколу про адміністративне правопорушення та рапорту працівника поліції, вбачається, що ОСОБА_1 було достовірно відомо про складення відносно нього протоколу про адміністративне правопорушення та подальший розгляд справи в суді. Незважаючи на вказане вище, ОСОБА_1 станом судового провадження не цікавився, в судове засідання не з`явився, повістку про виклик не отримував.

Згідно рапорту працівника поліції, під час складання протоколу про адміністративне правопорушення ОСОБА_1 через стан здоров`я просив розглядати справу за його відсутності.

За таких обставин, враховуючи встановлені законодавством строки розгляду справ про адміністративні правопорушення та положення ст. 268 КУпАП, суд вважає за можливе розглянути справу за відсутності ОСОБА_1 .

Вина ОСОБА_1 підтверджується матеріалами справи, а саме: даними протоколу про адміністративне правопорушення серії АПР18 № 471854 від 25.03.2020 року, даними рапорту, листом Департаменту служб у справах дітей по Московському району, листом директора ХЗОШ № 111, згідно якого 21.02.2020 року сусіди повідомили, що ОСОБА_1 кричить на дитину, б`є її, не дає портфель і забирає речі, не пускає до школи. Сусіди викликали поліцію. В подальшому в школі наляканий ОСОБА_2 повідомив, що відмовляється йти додому, що поїде в інтернат, до сусідів, але не додому, оскільки боїться батька, який не контролює свою поведінку.

Оцінюючи зібрані у справі докази в їх сукупності та взаємозв`язку та розглядаючи справу в межах протоколу про адміністративне правопорушення, суд вважає вину ОСОБА_1 доведеною в повному обсязі.

Своїми діями ОСОБА_1 вчинив правопорушення, передбачене ч. 1 ст. 184 КУпАП, а саме ухилення батьків від виконання передбачених законодавством обов`язків щодо забезпечення необхідних умов життя, навчання та виховання неповнолітніх дітей.

Керуючись ст. ст. 33-35 КУпАП, суд при накладенні стягнення враховує характер вчиненого правопорушення, відомості про особу порушника, ступінь його вини, майновий стан, обставини що обтяжують та пом`якшують відповідальність.

Обставин, що обтяжують або пом`якшують відповідальність ОСОБА_1 , судом не встановлено.

Враховуючи конкретні обставини справи, суд не вбачає підстав для накладення мінімального стягнення у вигляді попередження. Разом з тим, враховуючи наявні дані щодо незадовільного стану здоров`я ОСОБА_1 , суд накладає на нього стягнення у вигляді штрафу в мінімальному розмірі, передбаченому санкцією статті.

Відповідно до ст. 40-1 КУпАП, судовий збір у провадженні по справі про адміністративне правопорушення у разі винесення судом (суддею) постанови про накладення адміністративного стягнення сплачується особою, на яку накладено таке стягнення.

Згідно п. 5 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», у разі ухвалення судом постанови про накладення адміністративного стягнення, сплачується судовий збір в розмірі 0,2 розміру мінімальної заробітної плати, що становить 384 грн. 20 коп., які підлягають стягненню з правопорушника.

На підставі вищевикладеного та керуючись ст.ст. 33-35, 40-1, 184, 284 КУПАП, -

ПОСТАНОВИВ:

Визнати ОСОБА_1 , винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 184 КУпАП, та накласти на нього адміністративне стягнення у вигляді штрафу на користь держави у розмірі п`ятдесяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що дорівнює 850,00 грн. (Рахунок отримувача: UA0020007, банк отримувача Казначейство України (ЕАП), код отримувача (код ЄДРПОУ): 37999607, код банку отримувача 899998, код класифікації доходів бюджету 21081100, призначення платежу: «сплата штрафу по справі про адміністративне правопорушення»).

Стягнути з ОСОБА_1 судовий збір на користь держави в розмірі 420 грн. 40 коп. (Рахунок отримувача: UA0026001, отримувач: ГУК у м. Києві/м.Київ/22030106, код отримувача , банк одержувача: Казначейство України (ЕАП), код банку отримувача: 899998, код класифікації доходів бюджету: 22030106, призначення платежу: «судовий збір при ухваленні судом постанови про накладення адміністративного стягнення»).

Постанова може бути оскаржена в апеляційному порядку протягом десяти днів з дня винесення постанови шляхом подання апеляційної скарги до Харківського апеляційного суду через Московський районний суд м. Харкова особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником, а також прокурором у випадках, передбачених частиною п`ятою статті 7 та частиною першою статті 287 Кодексу України про адміністративні правопорушення. Апеляційна скарга, подана після закінчення цього строку, повертається апеляційним судом особі, яка її подала, якщо вона не заявляє клопотання про поновлення цього строку, а також якщо у поновленні строку відмовлено.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, за винятком постанов про застосування стягнення, передбаченого статтею 32 або 32-1 Кодексу України про адміністративні правопорушення.

Суддя Д.А. Крівцов