Шаргородський районний суд
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

28 квітня 2020 року

м. Шаргород

Справа № 152/429/20

Провадження 3/152/205/20

Суддя Шаргородського районного суду Вінницької області Соколовська Т.О., з участю особи, яка притягається до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , розглянувши матеріали, які надійшли від Шаргородського ВП Жмеринського ВП ГУНП у Вінницькій області про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , жителя АДРЕСА_1 , українця, громадянина України, не працюючого, паспорт громадянина України НОМЕР_1 , виданий Чуднівським РВ УМВС України в Житомирській області 05.09.2003,

за ст. 173 КУпАП

встановив;

Згідно протоколу про адміністративне правопорушення ОСОБА_1 обвинувачується в тому, що він 18.04.2020 приблизно о 22 годині по вулиці Жовтневій в с. Гибалівка перебуваючи у стані алкогольного сп`яніння безпричинно висловлювався нецензурними словами в адресу громадян, чим порушив громадський порядок та громадську мораль.

Дії ОСОБА_1 кваліфіковані по ст.173 КУпАП.

У якості доказів підтвердження вчинення ОСОБА_1 адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП до матеріалів справи долучено: протокол про адміністративне правопорушення серії АПР18 № 537476 від 24.04.2020 (а.с.1), письмові пояснення правопорушника ОСОБА_1 , свідка ОСОБА_2 (а.с. 2,3), висновок попереднього медичного огляду в приймальному відділенні Шаргородської ЦРЛ ОСОБА_1 ( а.с.4).

Під час розгляду справи судом ОСОБА_1 суду показав, що 18.04.2020 приблизно о 22 годині в його домогосподарстві по АДРЕСА_1 під час розпиття спиртних напоїв, його знайомий ОСОБА_3 , прізвище якого йому невідомо почав ображати його дружину ОСОБА_2 Образившись за дружину він взяв ножа та приставив його до шиї ОСОБА_3 з вимогою вибачитися перед дружиною за образу. У цей час ОСОБА_3 здійснив різкий рух і порізав шию ножем. Після цього він викликав швидку допомогу, яка приїхала і забрала ОСОБА_3 в лікарню. Громадського порядку не порушував, а конфлікт між ним і ОСОБА_3 відбувся не на грунті хуліганства, а на грунті виниклих особистих неприязних стосунків. Аналогічні пояснення ОСОБА_1 долучено до матеріалів справи.

Вислухавши пояснення ОСОБА_1 , дослідивши матеріали справи вважаю, що провадження в даній справі підлягає закриттю з наступних підстав.

Відповідно до ст.245 КУпАП завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є, зокрема, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом.

Згідно ст. 251 КУпАП, доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото - і кінозйомки, відеозапису чи засобів фото - і кінозйомки, відеозапису, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Вимогами ст. 252 КУпАП, передбачено, що орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

За приписами ст. 280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду…, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

ДОП СП Шаргородського ВП Жмеринського ВП ГУНП у Вінницькій області Таран В.В., який складав протокол про адміністративне правопорушення доказів, які вказують на наявність в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП не представив, не прийняв, передбачених законом заходів по встановленню істини по справі, та не представив суду документів, що підтверджують винуватість ОСОБА_1 у вчиненні дрібного хуліганства, яке полягає у нецензурній лайці на вулиці Жовтневій в с. Гибалівка Шаргородського району Вінницької області, а фактичні обставини встановлені судом взагалі не відповідають обставинам вчинення адміністративного правопорушення, викладеним у протоколі про адміністративне правопорушення.

Таким чином, факт вчинення ОСОБА_1 дрібного хуліганства не доведено, в матеріалах справи відсутні належні докази наявності в діях останнього події і складу адміністративного правопорушення.

Згідно ст.7 КУпАП провадження у справах про адміністративне правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

Відповідно до ч.3 ст. 62 Конституції України, усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

За приписами ст.19 Закону України "Про міжнародні договори України", ст. 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" стала практика Європейського суду з прав людини є частиною національного законодавства та обов`язкова до застосування судами як джерело права.

Згідно ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість висунутого проти нього обвинувачення.

Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях зазначав, що допустимість доказів є прерогативою національного права і, за загальним правилом, саме національні суди повноважені оцінювати надані їм докази (п.34 рішення у справі "Тейксейра де Кастор проти Португалії" від 09.06.1998, п.54 рішення у справі "Шабельник проти України" від 19.02.2009), а порядок збирання доказів, передбачений національним правом, має відповідати основним правам, визнаним Конвенцією про захист прав і основоположних свобод.

Також ЄСПЛ неодноразово наголошував, зокрема в рішеннях у справах "Гурепка проти України (N2)" від 08 квітня 2010 року, "Лучанінов проти України" від 09 червня 2011 року на необхідність суворого дотримання процедури притягнення особи до відповідальності (як кримінальної, так і адміністративної).

Відповідно до ст. 9 КУпАП адміністративним правопорушенням визнається протиправна, винна дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Під складом адміністративного правопорушення розуміється встановлена адміністративним законом сукупність об`єктивних і суб`єктивних ознак, за наявності яких діяння вважається адміністративним правопорушенням.

КУпАП визнає відсутність у діянні складу (сукупності об`єктивних і суб`єктивних ознак) адміністративного правопорушення як обставини, що виключають провадження у справах про адміністративні правопорушення.

Об`єктом адміністративного проступку, передбаченого ст.173 КУпАП є суспільні відносини у сфері громадського порядку. Громадський порядок - це обумовлена потребами суспільства система врегульованих правовими та іншими соціальними нормами система відносин, що складаються у громадських місцях в процесі спілкування людей, і яка має на меті забезпечення спокійної обстановки суспільного життя, нормальних умов для праці і відпочинку людей, для діяльності державних органів, а також підприємств, установ та організацій.

Об`єктивна сторона правопорушення, передбаченого вказаною статтею, полягає у нецензурній лайці в громадських місцях, образливому ставленні до громадян та інших діях, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Обов`язковою ознакою об`єктивної сторони цього правопорушення є місце його скоєння, а саме - громадське місце, яке дістало законодавче визначення як частина (частини) будь-якої будівлі, споруди, яка доступна або відкрита для населення вільно, чи за запрошенням, або за плату, постійно, періодично або час від часу.

Суб`єктивна сторона правопорушення характеризується наявністю вини у формі прямого або непрямого умислу. Особа усвідомлює, що її дії протиправні, вона передбачає, що в результаті їх здійснення будуть порушені громадський порядок і прагне до цього. Елементом суб`єктивної сторони дрібного хуліганства є також мотив задоволення індивідуальних потреб самоствердження шляхом ігнорування гідності інших людей.

Встановлені судом обставини не утворюють складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП через відсутність всіх складових даного виду адміністративного правопорушення, зокрема об`єкту (суспільних відносини у сфері громадського порядку), об`єктивної сторони ( нецензурна лайка у громадському місці, що порушує громадський порядок) та суб`єктивної сторони (усвідомлення особою, що її протиправними діями порушується громадський порядок).

Приймаючи до уваги вище викладене, а також те, що судом використані всі можливі заходи для встановлення істини по справі вважаю, що провадження в справі про адміністративне правопорушення підлягає закриттю на підставі п. 1 ч.1 ст. 247 КУпАП.

На підставі викладеного та керуючись п. 1 ч. 1 ст. 247; ст. ст. 283; 284; 287; 289; ч.2 ст.294 КУпАП, -

постановив:

Провадження у справі про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ст. 173 Кодексу України про адміністративні правопорушення закрити на підставі п. 1 ч.1 ст. 247 КУпАП, у зв`язку з відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП.

Постанова судді у справі про адміністративне правопорушення може бути оскаржена протягом десяти днів з дня винесення постанови особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником, а також прокурором у випадках, передбачених частиною п`ятою статті 7 та частиною першою статті 287 Кодексу про адміністративні правопорушення України.

Суддя: Т.О. Соколовська