Справа № 333/6592/19
Пров. № 3/336/73/2020
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10 березня 2020 року суддя Шевченківського районного суду м. Запоріжжя Щаслива Олена Володимирівна, розглянувши матеріали справи про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки м. Запоріжжя, громадянки України, що мешкає за адресою: АДРЕСА_1 , не працює, за ознаками ч.1 ст. 130 КУпАП,

В С Т А Н О В И Л А:

9 листопада 2019 року, о 02 годині 57 хвилин, ОСОБА_1 під час керування автомобілем марки DAEWOO LANOS, державний номер НОМЕР_1 , з ознаками алкогольного сп`яніння, на що вказували запах алкоголю з порожнини рота, порушення мови та координації рухів, напроти будинку № 19 по вул. Абрикосовій в м. Запоріжжі була зупинена співробітниками Управління патрульної поліції. Від проходження медичного огляду на стан сп`яніння за допомогою алкотестера DRAGER та в медичному закладі відмовилася у присутності двох свідків. Зазначені дії містять порушення п. 2.5 «Правил дорожнього руху України».

Протокол щодо ОСОБА_1 надійшов до Шевченківського районного суду м. Запоріжжя 9 грудня 2019 року з Комунарського районного суду, куди був направлений Управлінням патрульної поліції, у зв`язку із задоволенням клопотання правопорушника про розгляд справи за місцем її проживання.

ОСОБА_1 , належним чином повідомлена про дату час та місце вирішення справи, до суду не з`явилася.

Якщо в судове засідання 22 січня 2020 року вона подала заяву про відкладення судового розгляду у зв`язку з проходженням амбулаторного лікування від ГРВІ, надавши на підтвердження цих обставин медичну довідку (що свідчить про обізнаність правопорушника про наявність справи в суді), то в судові засідання 17 лютого та 2 березня 2020 року вона не з`явилася у відсутність заяв про відкладення справи.

За вказаних обставин суддя вважає за необхідне вирішувати справу про адміністративне правопорушення у відсутність правопорушника у відповідності до ст. 268 КУпАП, виходячи з такого.

Означена норма законодавства про адміністративні правопорушення передбачає можливість вирішення справи у відсутність особи, що притягується до адміністративної відповідальності, лише за умови належного повідомлення цієї особи про дату, час та місце вирішення справи.

І хоча в матеріалах справи немає розписок про отримання ОСОБА_1 судових повісток, але про обізнаність особи про наявність справи свідчать її клопотання перед суддею Комунарського районного суду про передачу справи до Шевченківського районного суду; її заява, адресована Шевченківському районному суду, про відкладення судового розгляду.

Згідно із ст. 17 ЗУ «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» від 23.02.2006 року суди застосовують рішення Європейського суду з прав людини як джерело права.

Рішенням Європейського суду з прав людини від 03.04.2008 року у справі «Пономарьов проти України» (п.14) наголошено, що сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.

Суддя використала усі процесуальні можливості щодо повідомлення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, про розгляд справи, проте ОСОБА_1 , нехтуючи обов`язком своєчасно з`являтися до суду за викликом, жодного засідання не відвідала, про причини неявки судді не повідомила.

З наведених міркувань суддя позбавлена можливості оцінити пояснення правопорушника, які в силу ст. 51 КУпАП є джерелом доказів в справі про адміністративне правопорушення, та вирішує протокол на підставі наданих Управліням поліції фактичних даних.

Відповідно до ст. 9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Винуватість правопорушника у вчиненні описаних дій підтверджує протокол про адміністративне правопорушення, який в силу вимог законодавства про адміністративні правопорушення є джерелом доказів (ст. 251 КУпАП).

До доказів винуватості також відносяться:

- акт фіксації відмови ОСОБА_1 від проходження огляду на стані сп`яніння в присутності свідків ОСОБА_2 та ОСОБА_3 (а. с. 4);

- направлення на огляд водія транспортного засобу з метою виявлення стану алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або перебування під впливом лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції, від 09.11.2019 року, з якого випливає, що ОСОБА_1 відмовилася від проходження цього огляду (а. с. 5);

- пояснення вказаних осіб, у чиїй присутності зафіксовано відмову правопорушника від проходження огляду (а. с. 6-7);

- рапорт співробітника поліції, який склав протокол про адміністративне правопорушення (а. с. 8);

- відеозапис події, наданий управлінням патрульної поліції.

Об`єктивну сторону складу правопорушення, що передбачене ч. 1 ст. 130 КУпАП, утворюють дії з відмови від проходження у встановленому законом порядку огляду на стан алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння особою, яка керує транспортним засобом.

Згідно із ст. 266 КУпАП огляд водія (судноводія) на стан алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або щодо перебування під впливом лікарських препаратів, що знижують його увагу та швидкість реакції, проводиться з використанням спеціальних технічних засобів поліцейським у присутності двох свідків.

Проведення цього огляду внормоване «Порядком направлення водіїв транспортних засобів для проведення огляду з метою виявлення стану алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або перебування під впливом лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції, і проведення такого огляду», затвердженим Постановою Кабінету Міністрів України № 1103 від 17.12.2008 року.

Враховуючи наявність законодавчо врегульованого порядку проведення медичного огляду, факт відмови від проходження такого огляду має бути підтвердженим у встановленому згаданим нормативним актом порядку.

Відповідно до п. 3 «Порядку…» огляд проводиться:

поліцейським на місці зупинки транспортного засобу з використанням спеціальних технічних засобів, дозволених до застосування МОЗ і Держспоживстандартом;

лікарем закладу охорони здоров`я (в сільській місцевості за відсутності лікаря - фельдшером фельдшерсько-акушерського пункту, який пройшов спеціальну підготовку).

В силу п. 4 огляд на місці зупинки транспортного засобу проводиться у присутності двох свідків.

За змістом п. 8 «Порядку…» у разі відмови водія транспортного засобу від проведення огляду в закладі охорони здоров`я поліцейський в присутності двох свідків складає протокол про адміністративне правопорушення, у якому зазначає ознаки сп`яніння і дії водія щодо ухилення від огляду.

Описані положення нормативних актів, які внормовують порядок направлення водіїв для медичного огляду, приписують обов`язкове залучення свідків для констатації відмови водіїв від проходження такого огляду.

З матеріалів справи про адміністративне правопорушення випливає, що у присутності двох свідків ОСОБА_2 та ОСОБА_3 . ОСОБА_1 відмовилася від проведення огляду на стан алкогольного сп`яніння як на місці зупинки транспортного засобу, так і в медичному закладі, що свідчить про дотримання автором протоколу процедури притягнення особи до відповідальності за вказаною статтею законодавства про адміністративні правопорушення.

За змістом ст. 7 КУпАП провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

Правопорушник жодного разу не з`явився до суду з метою захисту свого права, висловлення позиції щодо висунутого проти нього обвинувачення, не протиставив сукупності фактичних даних, що викривають правопорушника, жодного з аргументів, розпорядившись своїми правами на власний розсуд.

За таких обставин суддя вважає сукупність наданих автором протоколу доказів достатньою для їхнього використання на користь визнаного доведеним обвинувачення.

Вирішуючи питання про адміністративну відповідальність, суддя доходить висновку про закриття провадження в справі, виходячи з таких міркувань.

Відповідно до ст. 38 КУоАП якщо справа про адміністративне правопорушення у відповідності до закону підвідомча суду (судді), адміністративне стягнення може бути накладено не пізніш як через три місяці з дня вчинення правопорушення, а при триваючому правопорушенні - не пізніш як через три місяці з дня його виявлення.

Згідно із ст. 247 КУоАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю у випадку закінчення на момент розгляду справи про адміністративне правопорушення строків, передбачених статтею 38 цього Кодексу;

Оскільки на момент вирішення справи встановлений статтею 38 КУпАП строк сплив, ОСОБА_1 підлягає звільненню від адміністративної відповідальності, а провадження в справі відносно неї - закриттю.

Керуючись ст. ст. 38, 247, ч. 1 ст. 130 КУпАП, суддя

П О С Т А Н О В И Л А:

ОСОБА_1 визнати винуватою у вчиненні правопорушення, що передбачене ч. 1 ст. 130 КУпАП.

Звільнити ОСОБА_1 від адміністративної відповідальності за ч. 1 ст. 130 КУпАП у зв`язку із спливом строків накладення адміністративного стягнення.

Провадження по справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 за ч. 1 ст. 130 КУпАП провадженням закрити.

На постанову суду може бути подана апеляційна скарга в Запорізький апеляційний суд через суд, який виніс постанову протягом 10 днів з дня винесення постанови.

Суддя О.В.Щаслива

Постанова набрала законної сили « »_________20____р.

Дата видачі « »_________20____р.Справа № 336/5613/19