КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Провадження № 33/824/1563/2020
Головуючий в суді першої інстанції: Брагіна О.Є.
Доповідач: Трясун Ю.Р.
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

28 квітня 2020 року місто Київ

Суддя судової палати з розгляду кримінальних справ Київського апеляційного суду Трясун Ю.Р., розглянувши апеляційну скаргу ОСОБА_1 на постанову судді Київського окружного адміністративного суду від 02 березня 2020 року про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянки України, проживаючої за адресою: АДРЕСА_1 ,

за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 185-3 КУпАП, -

В С Т А Н О В И В:

Постановою судді Київського окружного адміністративного суду від 02 березня 2020 року ОСОБА_1 визнано винуватою у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 185-3 КУпАПта накладено на неї адміністративне стягнення у виді штрафу в розмірі 850,00 грн.

Відповідно до постанови ОСОБА_1 , здійснюючи представництво інтересів ОСОБА_2 в адміністративній справі за його позовом до Державного підприємства обслуговування повітряного руху України про стягнення компенсації за затримку розрахунку при звільненні, під час розгляду справи у судовому засіданні, 02.03.2020, будуючи ознайомленою з положеннями ст. 44, 198 КАСУ, допустила порушення покладених на учасника справи обов`язків виявляти повагу до суду та інших учасників судового процесу, які встановлені ст.ст. 44, 47 КАСУ та положень ч. 3 ст. 198 КАСУ щодо обов`язку додержуватися в судовому засіданні встановленого порядку та утримуватись від будь-яких дій, що свідчать про явну зневагу до суду, систематично допускала порушення порядку у судовому засіданні та проявляла зневагу до суду шляхом перебивання головуючого судді, нереагуванням на його зауваження щодо припинення такої поведінки та необхідності дотримання встановлених в суді правил; надання суду усних вказівок з приводу того, в якій спосіб та яким чином необхідно досліджувати докази та встановлювати обставини справи.

Після чергового зауваження судді про неприпустимість такої поведінки та неодноразових зауважень на адресу адвоката Головіної О.С., які були внесені до протоколу судового засідання, ОСОБА_1 , продовжуючи таку поведінку, під час надання відповіді на запитання суду представником відповідача ОСОБА_3 , намагалась перебити і його, чим вчергове порушила порядок у судовому засіданні.

На вказану постанову ОСОБА_1 подала апеляційну скаргу, в якій просить скасувати постанову у зв`язку з відсутністю в її діях складу адміністративного правопорушення.

В доводах апеляційної скарги апелянт зазначає, що розгляд справи про адміністративне правопорушення відбувався з порушенням положень ст.ст. 246-285 КУпАП.

ОСОБА_1 звертає увагу суду на те, що в судовому засіданні не було оголошено склад суду, який розглядає справу про адміністративне правопорушення, яка саме справа розглядається, не встановлено особу правопорушника, учасникам судового провадження не було роз`яснено їх права та обов`язки, передбачені ст.ст. 268-274 КУпАП.

Крім того, ОСОБА_1 зазначає, що суд не заслуховував осіб, які брали участь у розгляді справи, не досліджував докази, не розглядав клопотання, чим позбавив апелянта можливості реалізувати свої права та здійснити захист.

В суд апеляційної інстанції ОСОБА_1 не з`явилася, про дату час та місце розгляду повідомлялася належним чином. Клопотань про відкладення чи про поважність причин неявки на зазначену дату від неї не надходило, що не перешкоджає суду апеляційної інстанції розглянути апеляційну скаргу за її відсутності.

Перевіривши матеріали справи, вважаю, що апеляційна скарга підлягає задоволенню з наступних підстав.

Відповідно до ст. 245 КУпАП завданням провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом.

На думку апеляційного суду цих вимог закону суд, який ухвалив оскаржуване рішення, в повній мірі не дотримався.

Відповідно до постанови, неповага ОСОБА_1 до суду та інших учасників судового процесу полягала в тому, що вона, здійснюючи представництво позивача в адміністративній справі, будучи ознайомленою з положеннями ст. ст. 44, 198 КАСУ, систематично допускала порушення порядку у судовому засіданні та проявляла зневагу до суду шляхом перебивання головуючого, нереагування на його зауваження щодо припинення такої поведінки та необхідності дотримання встановлених у суді правил; надання суду усних вказівок з приводу того, яким чином необхідно досліджувати докази та встановлювати обставини справи.

Апеляційний суд зазначає, що суд, який розглядає справу про адміністративне правопорушення, передбачене ст. 185-3 КУпАП повинен керуватися нормативними положеннями ст. 276-285 КУпАП, які визначають загальний порядок розгляду справ про адміністративні правопорушення та прийняття щодо них постанов.

Відповідно до аудіозапису судового засідання, головуючий суддя, який розглядав адміністративну справу, де ОСОБА_1 здійснювала представництво позивача, оголошує перерву для складання протоколу про адміністративне правопорушення за неповагу до суду. Проте, після перерви суддя оголошує постанову суду про визнання ОСОБА_1 винуватою у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 185-3 КУпАП.

Відповідно до частин 1 та 5 статті 258 КУпАП протокол про адміністративне правопорушення, передбачене ст. 185-3 КУпАП, не складається.

Розглядаючи адміністративну справу та встановивши, що один з учасників судового процесу проявляє неповагу до суду, після оголошення перерви в розгляді справи, дії суду переходять в площину процесу, який врегульований наведеними вище нормами КУпАП, а за відсутності законодавчого врегулювання деяких процедурних питань, суд повинен керуватися загальними засадами судочинства, передбаченими Конституцією України, міжнародними стандартами судочинства та прецедентною практикою Європейського суду з прав людини.

Отже, оголосивши перерву в адміністративній справі, суд переходить до розгляду справи про адміністративне правопорушення, який розпочинається зі встановлення особи правопорушника, оголошення складу суду, роз`яснення права відводу, роз`яснення особі, яка притягається до адміністративної відповідальності прав, передбачених ст. 268 КУпАП, з`ясування у неї наявності клопотань. Після чого суд повинен перейти до з`ясування фактичних обставин адміністративного правопорушення, що передбачає серед іншого заслуховування пояснень особи, яка притягається до адміністративної відповідальності.

Проте, цих вимог суд не дотримався.

Допущені судом першої інстанції помилки в процедурі розгляду справи можуть бути виправлені судом апеляційної інстанції шляхом розгляду справи про адміністративне правопорушення у строгій відповідності до закону та прийняттям нового рішення, зокрема про винуватість особи у вчиненні адміністративного правопорушення, за наявності доказів цього.

Проте, дослідивши аудіозапис та журнал судового засідання в адміністративній справі, апеляційним судом не встановлено жодних дій чи висловлювань ОСОБА_1 , які б свідчили про її зневагу до суду, тим більше до інших учасників судового процесу, або до встановлених у суді правил. При цьому апеляційний суд зазначає, що диспозиція ч. 1 ст. 185-3 КУпАП передбачає відповідальність лише за неповагу до суду, хоча суд в своїй постанові вказав, що ОСОБА_1 проявила неповагу до інших учасників судового процесу.

Відповідно до аудіозапису судового засідання, головуючий суддя двічі робить зауваження представнику позивача ОСОБА_1 , після чого на третій раз оголошує перерву та видаляється для складання протоколу про адміністративне правопорушення, а фактично для прийняття рішення.

Так, перший раз головуючий суддя робить зауваження ОСОБА_1 за те, що вона не дає судді поставити питання, хоча представник позивача фактично відповідала на уточнюючі питання судді щодо того, з чого складається сума, яку просить стягнути позивач на свою користь.

Друге зауваження головуючим було зроблене ОСОБА_1 після того, як остання звернула увагу суду не те, що певні обставини вже встановлені рішенням суду і відповідна сума була стягнута на користь позивача, що було розцінене судом так, що ОСОБА_1 дає вказівки суду, які обставини і в якому порядку йому необхідно встановлювати.

І втретє, під час того, як представник цивільного відповідача дає пояснення, головуючий оголошує перерву для складання протоколу про адміністративне правопорушення стосовно представника цивільного позивача, зазначивши, що головуючим не надавалось їй слово коментувати пояснення представника цивільного відповідача.

Проте, на аудіозапису не зафіксовано буд-яке висловлювання ОСОБА_1 під час виступу представника цивільного відповідача.

З огляду на викладене апеляційний суд вважає, що встановлені судом першої інстанції обставини не відповідають фактичним обставинам справи. Тобто, в матеріалах провадження відсутній жодний доказ того, що ОСОБА_1 під час розгляду адміністративної справи проявила неповагу до суду, відтак висновок суду першої інстанції про її винуватість у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 185-3 КУпАП є хибним, а тому постанова суді підлягає скасуванню, а провадження закриттю за відсутності складу адміністративного правопорушення.

Керуючись п. 1 ст. 247, ст. 294 КУпАП, суд,-

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 задовольнити.

Постанову судді Київського окружного адміністративного суду від 02 березня 2020 року про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 185-3КУпАП, скасувати, провадження у справі закрити на підставі п. 1 ст. 247 КУпАП за відсутністю складу адміністративного правопорушення.

Постанова апеляційного суду набирає законної сили негайно після її винесення, є остаточною й оскарженню не підлягає.

Суддя Ю.Р.Трясун