Справа № 417/495/20
Провадження № 3/417/195/20
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"05" травня 2020 р. смт Марківка Луганської області

Суддя Марківського районного суду Луганської області Шкиря В. М., розглянувши справу про адміністративне правопорушення за адміністративним протоколом серії АА №240871 від 21.04.2020 та додані до нього матеріали, які надійшли з ДОПСП Марківського ВП ГУНП в Луганській області про притягнення до адміністративної відповідальності за ст.173 Кодексу України про адміністративні правопорушення:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Луганськ, громадянина України, не працюючого, інші відомості не повідомив, зареєстованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , якому роз`яснено права передбачні ст.268 КУпАП та ст.ст.10, 63 Конституції України,-

В С Т А Н О В И В:

05.04.2020 до Марківського районного суду Луганської області з ДОП СП Марківського ВП ГУНП в Луганській області надійшов адміністративний протокол Серія АА №240871 від 21.04.2020 про притягнення до адміністративної відповідальності за ст.173 Кодексу України про адміністративні правопорушення громадянина ОСОБА_1 .

Згідно вказаного протоколу, 05.04.2020 о 09 год. 30 хв. ОСОБА_1 по АДРЕСА_2 висловлювався нецензурною лайкою на адресу громадянина ОСОБА_2 , чим порушив громадський порядок та спокій громадян.

В судове засідання громадянин ОСОБА_1 з`явився, вину у вчиненні адміністративного правопорушення не визнав та пояснив суду наступне. Він з потерпілим є сусідами і вних існує конфлікт з приводу того, що потерпілий робить ремонт у своїй квартирі досить незручними способами ( не прибирає стройматеріали, відходи викидає з вікна, перфоратором довбає стіни) з цього приводу він робив неодноразово зауваження проте нецензурно ніколи не виражався, а використовував толерантні фрази, як наприклад, "іди лісом" і тому подібне. Просив суд відмінити протокол, як такий що є незаконним бо не було зазначено понятих, а свідки і потерпілий брешуть. Крім того вказав, що подія мала місце 05.04.2020, а протокол склали лише 21.04.2020, що на його думку є підставою для закриття справи.

Потерпілий пояснив суду, що з ОСОБА_1 вони є сусідами по під`їзду, почався конфлікт з лютого 2020 коли він почав ремонт у квартирі . Проте роботи вони намагаються закінчити до 17 години, поки люди на роботі. ОСОБА_3 ніде не працює, постійно провокує сварки та погрожує. 05.04.2020 він облаяв його незензурною лайкою в присутності інших громадян - подружжя ОСОБА_4 та його дружини та дитини, крім того в інший день в них відбулася бійка.

Допитаний в якості свідка ОСОБА_5 будучи попереджений про кримінальну відповідальність за ст.384,385 КК України засвідчив суду, що 05.04.2020 він став свідком, як ОСОБА_1 грубо і нецензурно виражався на адресу ОСОБА_2 при цьому використовував лексику, яку він не може дозволити повторити в суді. Що між ОСОБА_3 та ОСОБА_6 існує тривалий конфлікт він знає давно, бо всі вони є сусідами і живуть в будинку АДРЕСА_3 . Саме він того дня викликав поліцію бо дії ОСОБА_3 його обурювали та порушували спокійне існування

ОСОБА_7 в якості свідка ОСОБА_8 будучи попереджена про кримінальну відповідальність за ст.384,385 КК України засвідчила суду, що 05.04.2020 вона безпосередньо була свідком, як ОСОБА_1 грубо і нецензурно виражався на адресу ОСОБА_6 та її чоловіка. Що розпочався конфлікт вона побачила з вікна квартири та спустилася в низ до під`їзду бо це її турбувало. Що між ОСОБА_3 та ОСОБА_6 існує тривалий конфлікт вона знає давно, бо всі вони є сусідами і живуть в будинку АДРЕСА_3 . Дійсно ремонт потерпілий веде, проте вони розуміють, що це необхідність і не заперечують бо приблизно о 18 годині вже не так чутно.

Крім того судом було безпосередньо в судовому засіданні досліджено докази:

- протокол про адміністративне правопорушення серії АА №243975 від 07.02.2020;

- заяву ОСОБА_2 від 05.04.2020 про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності;

Оцінивши докази, як кожен окремо так і в їх сукупності та з`ясувавши обставини справи суд вважає, що у діях ОСОБА_1 склад адміністративного правопорушення, передбачений ст. 173 КУпАП, як висловлювання нецензурною лайкою в громадських місцях, що порушують громадський порядок і спокій громадян, при цьому виходячи з наступного.

Відповідно до ч. 1 ст. 7 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв?язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом.

Адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність (ч. 1 ст. 9 КУпАП).

Відповідно до вимог ст. 251 КУпАПдоказами по справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Розглядаючи справи про адміністративне правопорушення, суддя, як це визначено у ст. 245 КУпАП, повинен всебічно, повно й об`єктивно з`ясувати всі обставини справи на основі належно досліджених та оцінених в судовому засіданні доказів та вирішити справу в точній відповідності з законом.

За змістом ст. 256 КУпАП протокол про адміністративне правопорушення, який є одним з основних джерел доказів, має містити дату і місце його складення, посаду, прізвище, ім`я, по батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності (у разі її виявлення); місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих, якщо вони є; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості, необхідні для вирішення справи. Якщо правопорушенням заподіяно матеріальну шкоду, про це також зазначається в протоколі.

Положеннями ст. 252 КУпАП передбачено, що орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Щодо складення протоколу з порушенням строків.

Як свідчать матеріали справи, протокол про адміністративні правопорушення відносно ОСОБА_1 було складено з порушенням строку, визначеного ч.2 ст.254 КУпАП, яка зазначає, що протокол про адміністративне правопорушення, у разі його оформлення, складається не пізніше двадцяти чотирьох годин з моменту виявлення особи, яка вчинила правопорушення. Так в протоколі серії АА №240871 від 21.04.2020вказано, що 05.04.2020 о 09 год. 30 хв. ОСОБА_1 по АДРЕСА_2 висловлювався нецензурною лайкою на адресу громадянина ОСОБА_2 , чим порушив громадський порядок та спокій громадян.При цьому у протоколі не зазначено, чому вказаний протокол був складений поза межами визначеного законом строку.

Однак зазначене не є підставою для закриття провадження у зв`язку з відсутністю в діях ОСОБА_1 події та складу адміністративного правопорушеня за ст.173 КУпАП.

Щодо складення протоколу без понятих.

Стаття 173 КУпАП не містить вказівки, що при складенні протоколу про адміністративне правопорушення повинні залучатися поняті.

Присутність двох понятих передбачена ч.2,4 ст.264 КУпАП при особистому огляді та огляді речей без присутності власника.

Згідно протоколу серії АА №240871 від 21.04.2020 огляд не проводився , особисті речі не вилучалися, а отже і участь понятих не була обов`язковою, що знову ж таки не свідчить про відсутність в діях ОСОБА_1 події та складу адміністративного правопорушеня за ст.173 КУпАП.

Щодо наявності події та складу адміністративного правопорушення передбаченого ст.173 КУпАП.

Відповідно до ст. 173 КУпАП дрібним хуліганством визнається нецензурна лайка в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Тобто, обов`язковою ознакою об`єктивної сторони даного правопорушення є порушення громадського порядку і спокою громадян, що супроводжуються ненормативною (брутальною, нецензурною) лексикою та/або фізичним насильством.

Суб`єктивна сторона дрібного хуліганства полягає у неповазі до суспільства, у прагненні показати свою зневагу до існуючих правил і норм поведінки в суспільстві, самоутвердитися за рахунок приниження інших осіб.

В судовому засіданні було встановлено, що 05.04.2020 ОСОБА_1 висловлювався нецензурною лайкою на адресу ОСОБА_2 біля будинку АДРЕСА_3 , що порушувало громадський порядок та спокій громадян, принаймні двох осіб - подружжя ОСОБА_4 , що крім протоколу засвідчено їх показами, як свідків , в яких суд не сумнівається, оскільки всі докази узгоджуються між собою, а свідки попереджалися про кримінальну відповідальність.

Суд вважає, що така поведінка ОСОБА_1 не є дотриманням морально-правових норм та не може вважатися належною та допустимою у суспільстві, а не визнання вини ОСОБА_1 суд розцінює, як спосіб захисту з метою ухилитися від адміністративної відповідальності.

На підставі викладеного вважаю, що в діях ОСОБА_1 наявні подія та склад адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КпАП України (нецензурна лайка в громадських місцях, що порушувала громадський порядок і спокій громадян), а тому на нього небхідно накласти стягнення в межах санкції ст.173 КУпАП.

Згідно ч.2 ст. 33 КУпАП при накладенні стягнення суд враховує характер вчиненого правопорушення, особу порушника, ступінь його вини, майновий стан, обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність.

Під час розгляду справи з`ясовано що, ОСОБА_1 наразі не працює, до адміністративної відповідальності раніше не притягувався.

Обставин, що пом`якшує відповідальність, як і обставин, що її обтяжують мною не встановлено.

Враховуючи характер вчиненого правопорушення, особу правопорушника, те що він вперше притягується до адміністративної відповідальності я, суд вважає за можливе застосувати до нього адміністративне стягнення у вигляді мінімального штрафу передбаченого санкцією ст.173 КУпАП

Відповідно до ст. 40-1 КпАП України«Судовий збір у провадженні по справі про адміністративне правопорушення у разі винесення судом (суддею) постанови про накладення адміністративного стягнення сплачується особою, на яку накладено таке стягнення».

Керуючись ст. ст.12, 24, 40-1, ст.173, 221, 245,246,248,249,251,252,278, 280,283-285,294 КУпАП,суд,-

постановив:

Визнати ОСОБА_1 винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП та накласти на нього адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі трьох неоподаткованих мінімумів доходів громадян, що становить 51 (п`ятдесят одну) гривню 00 копійок.

На підставі ч.2 ст.308 КупАП у разі несплати штрафупротягом 15 днів з дня вручення ОСОБА_1 постанови про накладення штрафу, в порядку примусового виконання цієї постанови стягнути подвійний розмір штрафу в сумі 102 гривні 00 копійок в дохід держави.

Стягнути з ОСОБА_1 судовий збір в сумі 420 гривень 40 копійок в дохід держави.

Строк пред`явлення постанови до виконання протягом трьох місяців з моменту її винесення.

Апеляційна скарга подається до Луганського апеляційного суду через Марківський районний суд Луганської області.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, встановленого цим Кодексом, якщо така скарга не була подана.

У разі подання апеляційної скарги, постанова суду, якщо вона не скасована, набирає законної сили після закінчення апеляційного розгляду справи.

Суддя В. М. Шкиря