Справа №333/2106/20
Провадження №3/333/927/20
П О С Т А Н О В А

Іменем України

12 травня 2020 року м.Запоріжжя

Суддя Комунарського районного суду м.Запоріжжя Тучков С.С., розглянувши матеріали справи про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, маючого на утриманні п`ятьох дітей, одна з яких є інвалідом, працюючого молодшим приймальником в супермаркеті «АТБ», зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 ,

за ч.1 ст.184 КУпАП, -

В С Т А Н О В И В:

Згідно протоколу про адміністративне правопорушення серії АПР18 № 624833 вбачається, що ОСОБА_1 неналежним чином виконує свої батьківські обов`язки по вихованню неповнолітніх дітей: сина ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 та сина ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , що проявилось в тому, що останні 29.02.2020 року, 05.03.2020 року, 24.03.2020 року самовільно залишили житло та займалися бродяжництвом, чим вчинив адміністративне правопорушення, передбачене ч.1 ст. 184 КУпАП, ухилення батьків, від виконання передбачених законодавством обов`язків щодо забезпечення необхідних умов життя, навчання та виховання неповнолітніх дітей.

У судове засідання ОСОБА_1 не з`явився, про час, дату і місце слухання справи повідомлявся судом своєчасно і належним чином.

Дослідивши в сукупності докази зібрані по справі, суд, приходить до наступних висновків.

Відповідно до вимог ст.ст. 252, 280 КУпАП України, при розгляді справи про адміністративне правопорушення суд повинен повно, всебічно та об`єктивно дослідити всі обставини справи в їх сукупності та з`ясувати чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна особа у його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Для складу правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 184 КУпАП, необхідно довести наявність об`єктивної сторони, тобто ухилення батьків або осіб, які їх замінюють, від виконання передбачених законодавством обов`язків щодо забезпечення необхідних умов життя, навчання та виховання неповнолітніх дітей.

Чинне законодавство України не містить визначення понять «бродяги» та «бродяжництво».

Згідно з «Академічним тлумачним словником української мови» (Словник української мови: в 11 томах. Том 1, 1971. С. 237-238) бродяжництво це стан, спосіб життя бродяги бездомної людини, що не має постійного місця проживання, сталого заняття, роботи.

Поняття «бродяги» (vagrants) широко використовується в практиці Європейського Суду з прав людини, яка відповідно до Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» від 23.02.2006 року застосовується судами при розгляді справ як джерело права. У рішенні по справі De Wilde, Ooms and Versvp v Belgium A 12 (1971) Європейський Суд висловив свою думку стосовно терміну «бродяги». В цій справі зазначається Європейський Суд стоїть на тій позиції, що бродяга це особа, яка не має постійного місця проживання, засобів існування і занять або професії. При цьому, тільки наявність всі трьох вищеперерахованих ознак одночасно дозволяє відносити особу до такої категорії.

З матеріалів справи вбачається, що неповнолітні ОСОБА_2 і ОСОБА_3 навчаються і проживають в школі інтернаті, на вихідні і канікули приїжджають додому, до своїх батьків, батьки проявляють турботу про своїх дітей, тримають зв`язок зі школою інтернатом, доказів, які б свідчили про відсутність постійного місця проживання, засобів існування та занять у неповнолітніх ОСОБА_2 і ОСОБА_3 , до матеріалів справи не долучено. Не визначено також у протоколі про адміністративне правопорушення у чому саме виявилося невиконання ОСОБА_1 обов`язків щодо виховання ОСОБА_2 і ОСОБА_3 .

Зважаючи на викладене, суд, приходить до висновків, що в діях гр. ОСОБА_1 відсутні ознаки невиконання передбачених законодавством батьківських обов`язків щодо виховання неповнолітніх ОСОБА_2 і ОСОБА_3 , оскільки повідомлення працівників поліції про зникнення дітей, не може розцінюватись як невиконання батьківських обов`язків. Отже в діянні останнього відсутній склад правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 184 КУпАП.

Згідно положень п.п. «1» ч. 1ст. 247 КУпАП, відсутність події і складу адміністративного правопорушення є підставою для закриття провадження.

Оскільки встановлено, що в цій справі відсутній склад правопорушення, то справа підлягає закриттю.

На підставі ч. 1 ст. 184 КУпАП, керуючись ст.ст. 247, 283-284 КУпАП, суд

П О С Т А Н О В И В:

Провадження у справі про адміністративне правопорушення щодо ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , закрити у зв`язку з відсутністю в діянні складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 184 КУпАП.

Постанова судді у справі про адміністративне правопорушення може бути оскаржена до Запорізького апеляційного суду через Комунарський районний суд м.Запоріжжя особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником протягом десяти днів з дня винесення постанови.

Суддя Комунарського районного суду

м.Запоріжжя С.С. Тучков