Справа № 626/552/20
Провадження № 3/626/268/2020
ПОСТАНОВА

Іменем України

09.04.2020 року м. Красноград

Красноградський районний суд Харківської області

у складі:судді Рибальченко І.Г.

за участю секретаря Краєвої А.Г.

прокурора Бобрицького В.А.

правопорушника Скотаренка О.В.,

розглянувши матеріал, який надійшов з Управління стратегічних розслідувань в Харківській області Департаменту стратегічних розслідувань Національної поліції України про притягнення до адміністративної відповідальності: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, майстра лісу ДП "Красноградське лісове господарство", який зареєстрований та проживає за адресою: АДРЕСА_1 , за ч.1 ст. 172-6 Кодексу України про адміністративне правопорушення,-

ВСТАНОВИВ:

Згідно протоколу ОСОБА_1 , перебуваючи на посаді майстра лісу ДП "Красноградське лісове господарство", є суб`єктом відповідальності за правопорушення, пов`язані з корупцією, у порушення вимог ч. 1 ст. 45 Закону України "Про запобігання корупції", у встановлений законом термін, а саме, до 1 квітня 2019 року, без поважних причин не подав, шляхом заповнення на офіційному веб-сайті Національного агентства з питань запобігання корупції, декларацію особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування за 2018 рік за формою, що визначається Національним агентством, а подав її лише 02 жовтня 2019 року, чим вчинив адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією, відповідальність за яке передбачена ч.1 ст. 172-6 КУпАП.

Прокурор Бобрицький В.А. у судовому засіданні просив притягнути ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності, оскільки в діях останнього є склад адміністративного корупційного правопорушення передбаченого ч.1 ст. 172-6 КУпАП.

ОСОБА_1 у судовому засіданні пояснив, що подав декларацію після 01 квітня 2019 року, а саме в жовтні. На його думку, адміністративного правопорушення він не вчиняв.

Суддя, дослідивши матеріали справи, вислухавши думку учасників процесу, прийшов до наступного висновку.

17 лютого 2020 року оперуповноваженим УСР в Харківській області Департаменту стратегічних розслідувань Національної поліції України складено протокол про адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією № 92 відносно ОСОБА_1 .

З листа В.о. керівника Первомайської місцевої прокуратури адресованого начальнику Управління стратегічних розслідувань в Харківській області Департаменту стратегічних розслідувань Національної поліції України та начальнику відділу прокуратури Харківської області, слідує, що саме Красноградським відділом Первомайської місцевої прокуратури виявлено факт порушення ОСОБА_1 вимог ст. 45 Закону України "Про запобігання корупції", а саме несвоєчасне подання без поважних причин декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави (а.с.9).

На підставі ст. 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбаченої Конституцією та законами України.

Згідно з абзацом 14 частини 1 статті 1 Закону України "Про запобігання корупції", спеціально уповноваженими суб`єктами у сфері протидії корупції визначені органи прокуратури, Національної поліції, Національне антикорупційне бюро України та Національне агентство з питань запобігання корупції.

Відповідно до ч.3 ст.12 Закону України "Про запобігання корупції", у разі виявлення ознак адміністративного правопорушення, пов`язаного з корупцією, уповноважені особи Національного агентства складають протокол про таке правопорушення, який направляється до суду згідно з рішенням Національного агентства. У разі виявлення ознак іншого корупційного або пов`язаного з корупцією правопорушення Національне агентство затверджує обґрунтований висновок та надсилає його іншим спеціально уповноваженим суб`єктам у сфері протидії корупції. Висновок Національного агентства є обов`язковим для розгляду, про результати якого воно повідомляється не пізніше п`яти днів після отримання повідомлення про вчинене правопорушення.

Згідно статті 48 Закону України "Про запобігання корупції" Національне агентство проводить щодо декларацій, поданих суб`єктами декларування, такі види контролю: 1)щодо своєчасності подання; 2)щодо правильності та повноти заповнення; 3)логічний та арифметичний контроль.

Національне агентство проводить повну перевірку декларацій відповідно до цього Закону.

Порядок проведення передбачених цієї статтею видів контролю, а також повної перевірки декларації визначається Національним агентством.

Відповідно до п.п.2-5 розділу ІІ "Порядку проведення контролю та повної перевірки декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування", Національне агентство здійснює контроль щодо своєчасності подання декларацій на підставі:1) повідомлень, що надходять від державних органів, органів влади Автономної Республіки Крим, органів місцевого самоврядування, а також юридичних осіб публічного права, які у встановленому Національним агентством порядку відповідно до статті 49 Закону перевіряють факт подання декларацій суб`єктами декларування, які в них працюють (працювали); 2) інформації, що надходить до Національного агентства від осіб, які надають допомогу щодо запобігання і протидії корупції (викривачів), стосовно можливого факту неподання або несвоєчасного подання декларації суб`єктом декларування; 3) інформації, що оприлюднюється у засобах масової інформації, у мережі Інтернет та вказує на можливий факт неподання або несвоєчасного подання декларації суб`єктом декларування; 4) самостійного виявлення Національним агентством факту неподання або несвоєчасного подання декларації суб`єктом декларування відповідно до даних Реєстру; 5) інформації, що надходить до Національного агентства від правоохоронних органів; 6) інформації, що надходить до Національного агентства від громадських об`єднань, їх членів або уповноважених представників. У разі отримання інформації (повідомлень), передбаченої (их) у підпунктах 1, 2 пункту 2 цього розділу, Національне агентство перевіряє факт неподання або несвоєчасного подання декларації суб`єктом декларування шляхом пошуку даних у Реєстрі. У випадку встановлення факту неподання декларації суб`єктом декларування відповідно до вимог Закону Національне агентство письмово повідомляє про це суб`єкта декларування, керівника державного органу, органу влади Автономної Республіки Крим, органу місцевого самоврядування, їх апарату, юридичної особи публічного права, вищому органу управління відповідного громадського об`єднання, іншого непідприємницького товариства, в якому працює (здійснює діяльність) суб`єкт декларування, та спеціально уповноважених суб`єктів у сфері протидії корупції у визначеному Національним агентством порядку. Якщо за результатами контролю встановлено, що суб`єкт декларування несвоєчасно подав декларацію, Національне агентство направляє такому суб`єкту лист з проханням надати пояснення щодо причин несвоєчасного подання декларації. За наявності ознак адміністративного правопорушення уповноважена особа Національного агентства складає протокол про адміністративне правопорушення у встановленому законодавством порядку, який за рішенням Національного агентства направляється до суду.

Оскільки повна перевірка декларацій шляхом перевірки правильності та повноти заповнення, логічного і арифметичного контролю є виключною компетенцією НАЗК, то і інший вид контролю - контроль за своєчасністю подання декларацій, теж відноситься до компетенції НАЗК (відповідно до ст.ст. 48-50 Закону України "Про запобігання корупції").

З матеріалів справи вбачається, що перевірка стосовно ОСОБА_1 за фактом вчинення адміністративного правопорушення, пов`язаного з корупцією, передбаченого ч.1 ст.172-6 КУпАП, за обставинами, викладеними в протоколі, проводилась органом, до компетенції якого такі функцій не входять, а саме: працівниками УСР в Харківській області Департаменту стратегічних розслідувань Національної поліції України, які в порушення норм чинного законодавства, за відсутності даних щодо проведення НАЗК відповідної перевірки стосовно ОСОБА_1 , повідомлення НАЗК щодо результатів такої перевірки тощо, самостійно провели контроль та перевірку своєчасності подання останнім декларації.

Таким чином, початку перевірки органом Національної поліції, збиранню ним доказів і складенню протоколу про адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією, повинно передувати отримання у встановленому законом порядку висновків НАЗК як єдиного суб`єкта, уповноваженого державою на здійснення контролю щодо своєчасності подання декларації суб`єктом декларування.

Верховний суд в Постанові від 11 грудня 2019 року (Справа №П/811/593/17, провадження №К/990126138/18) звертає увагу насамперед на те, що контроль за своєчасністю подання декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, а також перевірка достовірності і повноти відомостей, зазначених суб`єктом декларування у декларації належить до виключної компетенції НАЗК. Тобто, якщо НАЗК встановить факт несвоєчасного подання чи неподання декларацій або повідомлення про зміни у майновому стані особою, яка в розумінні Закону № 1700-VIII є суб`єктом декларування і в якої виник обов`язок подати таку декларацію чи повідомлення, то лише висновок цього органу може бути підставою для притягнення такої особи до юридичної відповідальності за порушення вимог законодавства у сфері запобігання корупції.

В матеріалах справи відсутні докази затвердження та надсилання Національним агентством з питань запобігання корупції до УСР в Харківській області Департаменту стратегічних розслідувань Національної поліції України обґрунтованого висновку або рішення про порушення ОСОБА_1 законодавства у сфері запобігання корупції, яке б могло бути правовою підставою для складання протоколу про адміністративне правопорушення, відсутні відомості про проведення НАЗК відповідної перевірки, повідомлення про результати такої перевірки.

Без сумніву, статтею 255 КУпАП передбачено право уповноважених на те посадових осіб органів внутрішніх справ (Національної поліції) складати протоколи про адміністративне правопорушення за ст.ст. 172-4 172-9. Статтею 251 КУпАП обов"язок щодо збирання доказів покладено на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу.

Разом з тим, Закон України "Про запобігання корупції", який є основним спеціальним Законом у сфері боротьби з корупцією тільки Національне агентство наділив правом здійснення в порядку, визначеному цим Законом, контролю та перевірки декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, зберігання та оприлюднення таких декларацій, проведення моніторингу способу життя осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування (стаття 11 Закону).

Статтею 49 цього Закону встановлено, що державні органи, органи влади Автономної Республіки Крим, органи місцевого самоврядування, а також юридичні особи публічного права зобов"язані перевіряти факт подання суб"єктами декларування, які в них працюють (працювали або входять чи входили до складу утвореної в органі конкурсної комісії, до складу Громадської ради доброчесності, відповідних громадських рад, рад громадського контролю, утворених при державних органах), відповідно до цього Закону декларацій та повідомляти Національне агентство про випадки неподання чи несвоєчасного подання таких декларацій у визначеному ним порядку.

Якщо за результатами контролю встановлено, що суб"єкт декларування не подав декларацію, Національне агентство письмово повідомляє такого суб"єкта про факт неподання декларації, і суб"єкт декларування повинен протягом десяти днів з дня отримання такого повідомлення подати декларацію в порядку, визначеному частиною першою статті 45 цього Закону.

Одночасно Національне агентство письмово повідомляє про факт неподання декларації спеціально уповноваженим суб"єктам у сфері протидії корупції, а також керівнику державного органу, органу влади Автономної Республіки Крим, органу місцевого самоврядування, їх апарату, юридичної особи публічного права, вищому органу управління відповідного громадського обєднання, іншого непідприємницького товариства про факт неподання декларації відповідним суб"єктом декларування.

Тобто, всі обов`язкові дії по проведенню контролю та перевірки, у тому числі після встановлення, що суб`єкт декларування несвоєчасно подав декларацію чи не повідомив про суттєві зміни в майновому стані, уповноважені здійснювати виключно працівники НАЗК, у тому числі на підставі листа отримати пояснення від такої особи і вирішувати питання щодо її притягнення до відповідальності. А органи Національної поліції позбавлені контролюючої функції.

Таким чином, у суду відсутні підстави для притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності, зважаючи на те, що належних та допустимих доказів вчинення останнім адміністративного правопорушення, пов`язаного з корупцією, визначеного ч. 1 ст. 172-6 КУпАП суду не надано, а ті що надані в якості підтвердження вчинення правопорушення, - суд оцінює критично з наведених вище обставин.

Зазначене узгоджується з рішенням Європейського суду з прав людини у справі "Вєренцов проти України" від 11 квітня 2013, згідно якого, відповідальність за порушення встановленого порядку не може наступати, якщо зазначений порядок не було достатньо чітко встановлено внутрішнім законодавством. У разі браку чітких та передбачуваних законів, що встановлюють певні правила, покарання осіб за порушення неіснуючого порядку, суперечить принципу "ніякого покарання без закону", що закріплений уст. 7 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Відповідно до ч. 1 ст. 247 КУпАП України, провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.

Керуючись ч.1 ст.172-6 КУпАП, Законом України "Про засади запобігання і протидії корупції", ст. 247 Кодексу України про адміністративні правопорушення, суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

Провадження у справі про адміністративне правопорушення про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , за ч. 1 ст. 172-6 КУпАП - закрити на підставі п.1. ч.1ст. 247 КУпАП за відсутністю в діях складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена до Харківського апеляційного суду протягом десяти днів з дня проголошення.

Головуючий: