Справа №: 310/1330/20
3/310/804/20
ПОСТАНОВА

Іменем України

27 квітня 2020 року м. Бердянськ

Суддя Бердянського міськрайонного суду Запорізької області Черткова Н.І., розглянувши адміністративний матеріал, який надійшов з Новомиколаївського відділення поліції Пологівського відділу поліції ГУНП в Запорізькій області про притягнення до адміністративної відповідальності:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, працюючого водієм ТОВ «Азовкантранс», який зареєстрований та мешкає за адресою: АДРЕСА_1 ,

у скоєнні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 122 Кодексу України про адміністративні правопорушення,-

ВСТАНОВИВ:

Відповідно до протоколу про адміністративне правопорушення від 01.02.2020 року серії ОБ №062530, 01.02.2020 року о 20 годині 35 хвилин на 65 км. а/д Запоріжжя-Донецьк, ОСОБА_1 , керуючи автомобілем Scania д.н.з. НОМЕР_1 та, рухаючись по другорядній дорозі, не надав переваги у русі патрульному автомобілю «Тайота пріус» р.н. НОМЕР_2 , чим змусив водія зазначеного автомобіля екстрено гальмувати, змінивши напрямок руху, створивши аварійну ситуацію, чим порушив вимоги п. 16.11 ПДР України, відповідальність за що передбачена ч.4 ст.122 КУпАП.

У судове засідання ОСОБА_1 не з`явився, надав судові письмові заперечення, в яких провину у скоєнні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 4 ч. 122 КУпАП не визнав та прохав розглянути справу без його участі,

Відповідно до вимог ст.ст. 252, 280 КУпАП при розгляді справи про адміністративне правопорушення суд зобов`язаний повно, всебічно та об`єктивно дослідити всі обставини справи в їх сукупності та з`ясувати, чи було скоєно адміністративне правопорушення, чи винна особа у його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Згідно пункт 16.11 Правил дорожнього руху, на перехресті нерівнозначних доріг водій транспортного засобу, що рухається по другорядній дорозі, повинен дати дорогу транспортним засобам, які наближаються до даного перехрещення проїзних частин по головній дорозі, незалежно від напрямку їх подальшого руху.

Частина 4 статті 122 КУпАП передбачає відповідальність за порушення, передбачені частинами першою, другою або третьою цієї статті, що спричинили створення аварійної обстановки, а саме: примусили інших учасників дорожнього руху різко змінити швидкість, напрямок руху або вжити інших заходів щодо забезпечення особистої безпеки або безпеки інших громадян.

Згідно пояснень ОСОБА_1 , він заперечує створення аварійної обстановки, оскільки на відео чітко видно, що він сам після попереджувального звукового сигналу прибрав свій автомобіль з напрямку руху поліцейського автомобілю.

Аналіз матеріалів справи, а саме відео, доданого до протоколу про аміністративне правопорушення свідчать, що ОСОБА_1 не вчиняв правопорушення передбаченого частиною 4 статті 122 КУпАП з огляду на таке.

Безпосередньо частина 4 ст. 122 КУпАП встановлює кваліфікуючу обставину створення аварійної обстановки, внаслідок порушення передбачених частинами першою, другою або третьою цієї статті.

Таким чином, для можливості застосування ч. 4 ст. 122 КУпАП в будь-якому випадку суду необхідно встановити наявність порушення передбаченого частинами 1-3 цієї ж статті.

Протокол про адміністративне правопорушення містить наступне формулювання того, що порушив ОСОБА_1 : ... рухаючись по другорядній дорозі, не надав переваги в русі патрульному автомобілю Тойота д/н НОМЕР_2 , чим змусив водія зазначеного автомобіля екстрено гальмувати, змінювати напрямок руху, створивши аварійну ситуацію...

Таке формулювання не дозволяє встановити, яку частину 1, 2 чи 3 статті 122 КУпАП порушив ОСОБА_1 , оскілька жодна з них за таке порушення як ненадання переваги у русі відповідальності не встановлює (виключення наявне лише для випадку, коли патрульний автомобіль рухається з увімкненим спеціальним світловим або звуковим сигнальним пристроєм.)

Неможливість встановлення факту порушення вимог ч. 1, 2 або 3 ст. 122 КУпАП унеможливлює застосування до ОСОБА_1 ч. 4 цієї ж статті. Разом з тим, наявні в справі докази, а саме відеозапис, не підтверджують факту створення аварійної ситуації та тих обставин, які зазначені в протоколі про адміністративне правопорушення. По-перше, на відеозапису чітко можна встановити, що патрульний автомобіль рухається з невеликою швидкістю. Це можна побачити з якою швидкістю патрульний автомобіль проїжджає дорожню розмітку, пішохідний переход, дорожні знаки та дорожнє освітлення. По-друге, на відеозапису чітко можна встановити, що дорога на перехресті має додаткову смугу для повороту. ОСОБА_1 повертав на окрему смугу, яка не перехрещується зі смугою по якій рухався патрульний автомобіль. Після попереджувального звукового сигналу ОСОБА_1 ще більше прийняв вправо, збільшивши безпечний інтервал між автомобілями. По-третє, на відеозапису чітко можна встановити, що водій патрульного автомобілю різко не змінює свою швидкість, взагалі не змінює напрямок руху та не вживає жодних заходів, окрім попереджувального звукового сигналу та висловлення нецензурною лайкою. Натомість як протокол про адміністративне правопорушення, так і рапорт старшого інспектора поліції ОСОБА_2 від 01.02.2020 року містять очевидні недостовірні відомості, оскільки водій патрульного автомобіля екстрено не гальмував та напрямку руху не змінював. Таким чином, судом не встановлено жодної підстави, яка б дозволяла притягнути ОСОБА_1 до відповідальності саме за ч. 4 ст. 122 КУпАП. Підсумовуючи викладене, суд дійшов висновку, що поліцейським не визначено, якою саме частиною статті або окремою статтею КУпАП передбачена відповідальність за порушення вимог п. 16.11 ПДР, а протокол про адміністративне правопорушення не дозволяє суду самостійно це зробити. ОСОБА_1 , хоча можливо і порушив ПДР, однак не створював аварійної обстановки, що виключає притягнення його до адміністративної відповідальності, передбаченої частиною 4 ст. 122 КУпАП.

Процедура розгляду справ про адміністративні правопорушення не передбачає участі при судовому розгляді сторони обвинувачення, що може призвести до змішування ролі обвинувача і судді і тим самим дати підстави для законних сумнівів неупередженості суду, порушити принцип змагальності (див. наприклад пункти 75-79 рішення Європейського Суду з прав людини у справі «Карелін проти Росії», пункт 54 справи «Озеров проти Росії», пункти 44-45 справи «Кривошапкін проти Росії»). У зв`язку із чим суд не може самостійно перебирати на себе «функції обвинувачення» і відшукувати докази вини особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, винуватість особи має доводитися саме в суді, що вимагає «обережності дій суду» при вирішені питання про тягар доказування в такій категорії справ. З огляду на зазначене, суд позбавлений змоги самостійно витребовувати докази та документи на підтвердження вини особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, вказаний обов`язок повністю покладений на орган або особу, яка складає відповідний протокол.

Відповідно до положень статті 7 КУпАП, ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням не інакше як на підставах та у порядку, встановлених законом.

Таким чином, протокол про адміністративне правопорушення та інші документи, наявні в матеріалах справи містять недостовірні відомості, суперечать відеозапису та не доводять вини ОСОБА_1 у вчиненні правопорушення, передбаченого частиною 4 статті 122 КУпАП.

Враховуючи вищевказане вважаю, що достатніх даних для визнання винуватим ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.4 ст. 122 КУпАП до матеріалів справи не надано, тому справа підлягає закриттю у зв`язку з відсутністю в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч.4 ст.122 КУпАП.

На підставі вищевикладеного та керуючись ст. 247 КУпАП, суддя -

ПОСТАНОВИВ:

Провадження по справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 у вчиненні правопорушення, передбаченого ст. 122 ч.4 КУпАП, закрити на підставі п.1 ч.1 ст.247 КУпАП.

На постанову протягом десяти днів з дня її винесення сторони можуть подати апеляційну скаргу до Запорізького апеляційного суду через Бердянський міськрайонний суд.

Суддя Бердянського

міськрайонного суду Н.І. Черткова