Справа№672/990/20
Номер провадження 3/672/522/20
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17 грудня 2020 року м. Городок

Суддя Городоцького районного суду Хмельницької області Федорук І.М., розглянувши матеріали, які надійшли від Городоцького ВП ГУНП в Хмельницькій області, про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , проживаючої по АДРЕСА_1 , не працюючої,

за ч.1 ст. 156 Кодексу України про адміністративні правопорушення,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 ставиться в вину те, що вона 28.08.2020 о 21 год. 15 хв. в барі «Келих», що по вул.Шевченка, 39/1 в м.Городок, здійснила роздрібну торгівлю алкогольних напоїв, а саме: горілку марки «PRIME» ємкістю 0,5л, чим порушила ст. 15 Закону України «Про державне регулювання виробництва і обігу спирту етилового, коньячного і плодового, алкогольних напоїв, тютюнових виробів та пального».

В судове засідання ОСОБА_1 не з`явилася, про причини неявки не повідомила, будь-яких клопотань, заяв, в тому числі про відкладення розгляду справи, на адресу суду не подала.

При вирішенні питання про можливість розгляду справи за відсутності ОСОБА_1 суддя виходить з наступного.

В силу вимог ч. 1 ст. 268 КУпАП справу про адміністративне правопорушення може бути розглянуто під час відсутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, у випадках, коли є дані про своєчасне її сповіщення про місце і час розгляду справи і якщо від неї не надійшло клопотання про відкладення розгляду справи. Ч. 2 цієї статті не містить імперативної заборони розглядати справу про адміністративне правопорушення за статтею 156 КУпАП за відсутності особи, яка притягується до адміністративної відповідальності.

Європейський Суд з прав людини у п. 41 рішення "Пономарьов проти України" від 3 квітня 2008 року наголосив, що "сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження". Крім того, враховуючи принцип судочинства, зазначений в практиці ЄСПЛ, яким визнано пріоритет публічного інтересу над приватним, суд вважає за можливе провести розгляд справи за відсутності особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, оскільки безпідставне умисне затягування справи нівелює завдання Кодексу України про адміністративні правопорушення, якими у відповідності до ст.1 КУпАП є охорона прав і свобод громадян, власності, конституційного ладу України, прав і законних інтересів підприємств, установ і організацій, встановленого правопорядку, зміцнення законності, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі точного і неухильного додержання Конституції і законів України, поваги до прав, честі і гідності інших громадян, до правил співжиття, сумлінного виконання своїх обов`язків, відповідальності перед суспільством.

З врахуванням викладеного, суддя дійшов висновку про можливість розгляду справи за відсутності ОСОБА_1 .

Дослідивши матеріали справи, оцінивши надані по справі докази в їх сукупності, суддя дійшов наступного висновку.

Відповідно до вимог ч. 3 ст. 62 Конституції України обвинувачення не може ґрунтуватися на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Згідно ст. 9 Конституції України та ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Суду як джерело права.

Європейський суд з прав людини поширює стандарти, які встановлює Конвенція для кримінального провадження, на провадження у справах про адміністративні правопорушення (справа "Надточій проти України" від 15 травня 2008 року). ЄСПЛ зазначив, що український уряд визнав кримінально-правовий характер Кодексу України про адміністративні правопорушення.

Пунктом 39 рішення ЄСПЛ у справі «Лучанінова проти України» від 09.06.2011 року Суд зауважив, що з огляду на загальний характер законодавчого положення а також профілактичну та каральну мету стягнень, передбачених Кодексом України про адміністративні правопорушення, провадження у таких справах є кримінальними для цілей застосування Конвенції .

Практика Європейського суду з прав людини свідчить про те, що деталі обвинувачення у кримінальному процесі мають дуже суттєве значення, а його неконкретність розглядається ЄСПЛ як порушення права на захист (Справа «Маттоціа проти Італії» від 25 липня 2000 року).

Наявність сумнівів не узгоджується із стандартом доказування «поза розумним сумнівом» (рішення від 18 січня 1978 року у справі «Ірландія проти Сполученого Королівства» ), який застосовується при оцінці доказів, а такі докази можуть «випливати зі співіснування достатньо переконливих, чітких і узгоджених між собою висновків чи схожих неспростовних презумпцій факту».

Доведення «поза розумним сумнівом» відображає максимальний стандарт, що має відношення до питань, що вирішуються, при визначенні кримінальної відповідальності. Ніхто не повинен позбавлятися волі або піддаватися іншому покаранню за рішенням суду, якщо вина такої особи не доведена «поза розумним сумнівом (Севтап Везнедароглу проти Турції).

Згідно ч. 1 ст. 7 КУпАП, ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених Законом.

ОСОБА_1 ставиться в вину вчинення правопорушення , передбаченого ч. 1 ст. 156 КУпАП.

Склад адміністративного правопорушення - це передбачена нормами права сукупність об`єктивних і суб`єктивних ознак, за наявності яких те чи інше діяння можна кваліфікувати як адміністративне правопорушення. Він складається з: об`єкту, об`єктивної сторони, суб`єкту, суб`єктивної сторони.

Суб`єктами правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 156 КУпАП, можуть бути працівники торгівлі, громадського харчування, громадяни, які займаються підприємницькою діяльністю в цих галузях.

Проте, будь-які дані про те, що ОСОБА_1 є суб`єктом господарювання, працівником торгівлі, громадського харчування тощо, в матеріалах справи відсутні.

Об`єктивна сторона вказаного адміністративного правопорушення виражається у формі роздрібної або оптової торгівля алкогольними напоями чи тютюновими виробами без марок акцизного податку чи з підробленими марками цього податку.

Проте, у протоколі про адміністративне правопорушення серії АПР № 693717 не викладено об`єктивну сторону адміністративного правопорушення, яке ставиться в вину ОСОБА_1 , а саме: остання здійснювала роздрібну торгівлю алкогольними напоями без марок акцизного податку чи з підробленими марками цього податку. Згідно постанови судді від 21.09.2020 матеріали даної справи направлено на доопрацювання, оскільки в протоколі про адміністративне правопорушення відсутнє чітке формулювання обвинувачення ОСОБА_1 у вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 156 КУпАП. Проте, вимоги даної постанови виконані не були.

З врахуванням викладеного, суддя дійшов висновку, що в діях ОСОБА_1 відсутній склад адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 156 КУпАП, а тому провадження на підставі п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП слід закрити. При цьому суддя враховує, що суд не має права, за умови відсутності при розгляді справи про адміністративне правопорушення сторони обвинувачення, самостійно відшукувати докази обвинувачення, ініціювати їх дослідження, уточнювати в судовому рішенні фабулу правопорушення, усуваючи певні розбіжності та неточності, які мали місце в протоколі про адміністративне правопорушення для можливості притягнення особи до відповідальності, оскільки такі дії суду призведуть до порушення ч.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод в частині дотримання принципу рівності сторін і вимог змагального процесу.

Керуючись п.1 ст.247, 248-252, 283-285 КУпАП України, суддя

ПОСТАНОВИВ:

Провадження в справі відносно ОСОБА_1 закрити за відсутністю в її діях складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 156 КУпАП.

Постанова може бути оскаржена протягом десяти днів з дня винесення до Хмельницького апеляційного суду через Городоцький районний суд Хмельницької області

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Суддя І.М.Федорук