ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
"30" січня 2020 р. Київський районний суд м. Харкова у складі: судді - Божко В.В., розглянувши справу про адміністративне правопорушення, що надійшла з Департаменту патрульної поліції Управління патрульної поліції у Харківській області про притягнення до адміністративної відповідальності:
ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 (реєстраційний номер облікової картки платника податків фізичної особи: не відомо), проживає за адресою: АДРЕСА_1 , -
за ст. 130 ч.1 КпАП України, -
Згідно протоколу про адміністративне правопорушення серії ОБ № 175890 від 16.11.2019 р., ОСОБА_1 16.11.2019 о 21:55 год. в м. Харкові по вул. Шевченко, 226/1, керував транспортним засобом «Опель» д.н.з. НОМЕР_1 з ознаками алкогольного сп`яніння, а саме нестійка хода, запах алкоголю з порожнини роту, почервоніння обличчя. Від проходження огляду на стан алкогольного сп`яніння, у встановленому законом порядку, відмовився в присутності двох свідків, чим порушив вимоги п. 2.5 «Правил дорожнього руху України», за що передбачена відповідальність за ч. 1 ст. 130 КУпАП.
В судовому засіданні ОСОБА_1 зі складеним протоколом відносно нього не погодився, вказуючи на те, що дійсно 16.11.2019 він керував транспортним засобом «Опель» д.н.з. НОМЕР_1 по вул. Шевченко, 226/1 в м. Харкові, але в алкогольному сп`янінні не знаходився, алкогольні напої не вживав. Близько о 21-45 год. його зупинили працівники поліції без причин. В ході розмови працівники поліції безпідставно стали стверджувати, що він знаходиться в стані алкогольного сп`яніння. Коли він став пропонувати пройти дослідження, йому прийшлося до 23 години чекати приїзду другого екіпажу, працівники якого стали відносно нього складати протокол. Він продовжував заперечувати проти тверджень співробітника поліції, але йому запропонували підписати протокол про відмову від проходження дослідження та всі пояснення надавати в суді. Тому він погодився на те, що зазначено в протоколі. Але йому навіть не пропонували проходити дослідження на стан знаходження в стані сп`яніння та ніяких направлень не видавали. Він не розумів, що відмова від проходження огляду тягне за собою відповідальність, передбачену ч. 1 ст. 130 КУпАП. Стверджує, що ніякого направлення на огляд водія у його присутності не складалось. В той же день, через деякий час, він проконсультувався з юристом та сам пішов в наркоцентр для проходження огляду на стан наркотичного сп`яніння, однак його не прийняли, оскільки у нього не було направлення поліції на огляд водія. Просив закрити провадження по справі у зв`язку з відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення.
Суд, вислухавши пояснення ОСОБА_1 , дослідивши матеріали справи, встановив наступні факти.
Кодексом України про адміністративні правопорушення визначено форму і основні елементи змісту протоколу про адміністративне правопорушення. В ньому, зокрема, повинно бути викладені всі обставини вчинення правопорушення, встановлені на підставі сукупності досліджених доказів, які наведені на обґрунтування наявності складу правопорушення і правильності його юридичної кваліфікації.
У відповідності до ст. 245 КУпАП, суд має повно, всебічно і об`єктивно з`ясувати обставини кожної справи, вирішуючи її в точній відповідності до вимог чинного законодавства.
Відповідно до ст. 278 КУпАП, орган (посадова особа) при підготовці до розгляду справи про адміністративне правопорушення вирішує питання: чи правильно складено протокол та інші матеріали справи про адміністративне правопорушення.
З матеріалів справи вбачається, що 16.11.2019 р. о 22:50 год. в м. Харків, по вул. Шевченко, 226/1, інспектором взводу № 2 роти № 1 батальйону 1 УПП в Харківській області було складено протокол про адміністративне правопорушення серії ОБ № 175890 відносно ОСОБА_1 за ч. 1 ст. 130 КУпАП. Згідно до зазначеного протоколу ОСОБА_1 керував транспортним засобом «Опель» д.н.з. НОМЕР_1 з ознаками алкогольного сп`яніння.
Згідно ст. 280 КУпАП, орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративної відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують та обтяжують відповідальність, чи заподіяно матеріальну шкоду, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.
Так, відповідно до положень ст. 9 КУпАП, адміністративним правопорушенням визнається протиправна, винна дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачена адміністративна відповідальність.
Статтею 130 ч. 1 КУпАП України передбачено адміністративну відповідальність за керування транспортним засобом водієм у стані алкогольного, наркотичного сп`яніння.
Об`єктивна сторона цього правопорушення полягає в керуванні транспортними засобами особами в стані алкогольного, наркотичного, а також передача керування транспортним засобом особі, яка перебуває в стані такого сп`яніння.
Диспозиція ч.1 ст.130 КУпАП визначає 3 об`єктивні сторони складу правопорушення, за яке винна особа має понести покарання, визначене санкцією даної норми, а саме: керування транспортними засобами особами в стані алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або під впливом лікарських препаратів, що знижують їх увагу та швидкість реакції; передача керування транспортним засобом особі, яка перебуває в стані такого сп`яніння чи під впливом таких лікарських препаратів; відмова особи, яка керує транспортним засобом, від проходження відповідно до встановленого порядку огляду на стан алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або щодо вживання лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції.
Водночас, підставою для притягнення суб`єкта правопорушення до юридичної відповідальності є наявність в його діях складу правопорушення.
Склад правопорушення це сукупність передбачених законом об`єктивних і суб`єктивних ознак діяння, які характеризують (визначають) його як правопорушення.
Об`єктивна сторона правопорушення це сукупність ознак, що характеризують зовнішню сторону складу правопорушення, тобто об`єктивні ознаки зовнішнього прояву правопорушення й об`єктивних умов його здійснення. Обов`язковими ознаками об`єктивної сторони правопорушення є наявність діяння (суспільно небезпечного або шкідливого), причинний зв`язок, наслідки (суспільно небезпечні або шкідливі) діяння. Крім того, серед ознак об`єктивної сторони порушення є місце та час його вчинення.
Суб`єктивна сторона правопорушення це внутрішня сторона правопорушення, що характеризує психічну діяльність особи в момент здійснення правопорушення. Обов`язковою ознакою суб`єктивної сторони є вина (у формі умислу або необережності), тобто певне психічне відношення особи до свого протиправного діяння і його суспільно небезпечним або шкідливим наслідкам (результату).
Постанова судді, згідно ст. 283 КУпАП, має ґрунтуватися на обставинах, встановлених при розгляді справи, тобто на достатніх і незаперечних доказах.

Так, порядок проходження огляду на стан сп`яніння врегульовано ст.266 КУпАП та Наказом МВС та МОЗ України від 09.11.2015 № 1452/735 «Про затвердження Інструкції про порядок виявлення у водіїв транспортних засобів ознак алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або перебування під впливом лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції».

В судовому засіданні ОСОБА_1 стверджував, що працівники поліції, при складанні протоколу про адміністративне правопорушення серії ОБ № 175890 від 16.11.2019 р., не видали йому направлення на огляд водія транспортного засобу з метою виявлення стану алкогольного сп`яніння, що позбавило його можливості пройти, у встановленому законом порядку, огляд на стан алкогольного сп`яніння.

Згідно пункту 27 постанови Пленуму ВСУ від 23 грудня 2005 року №14 „Про практику застосування судами України законодавства у справах про деякі злочини проти безпеки дорожнього руху та експлуатації транспорту, а також про адміністративні правопорушення на транспорті", якщо водій ухилявся від огляду, то відповідні його дії та ознаки сп`яніння необхідно зафіксувати в протоколі про адміністративне правопорушення, складеному у присутності двох свідків, що є підставою для притягнення порушника до адміністративної відповідальності.

Відповідно до ч.5 та 6 ст.266 КУпАП, огляд особи на стан алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або щодо перебування під впливом лікарських препаратів, що знижують її увагу та швидкість реакції, проведений з порушенням вимог цієї статті, вважається недійсним.

Направлення особи для огляду на стан алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або щодо перебування під впливом лікарських препаратів, що знижують її увагу та швидкість реакції, і проведення такого огляду здійснюються в порядку, визначеному Кабінетом Міністрів України.

Згідно до п. п. 8, 12 розділу ІІ Інструкції про порядок виявлення у водіїв транспортних засобів ознак алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або перебування під впливом лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції, передбачених Наказами Міністерства внутрішніх справ України та Міністерства охорони здоров`я України №1452/735 від 09.11.2015 року, у разі наявності підстав вважати, що водій транспортного засобу перебуває у стані наркотичного чи іншого сп`яніння або під впливом лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції, згідно з ознаками, визначеними в пункті 4 розділу I цієї Інструкції, поліцейський направляє цю особу до найближчого закладу охорони здоров`я. Форма направлення на огляд водія транспортного засобу з метою виявлення стану алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або перебування під впливом лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції, наведена в додатку 1 до цієї Інструкції.

Аналіз вищевказаних нормативних актів свідчить про те, що оформлення працівниками поліції направлення на медичний огляд до відповідного закладу охорони здоров`я у випадку відмови водія від проведення огляду з метою виявлення стану сп`яніння є обов`язковим. Якщо після оформлення направлення, водій транспортного засобу відмовляється від проведення медичного огляду і в закладі охорони здоров`я, поліцейський в присутності двох свідків складає протокол про адміністративне правопорушення, у якому зазначає ознаки сп`яніння і дії водія щодо ухилення від огляду (пункт 8 Порядку №1103, пункт 6 розділу ІХ Інструкції з оформлення матеріалів №1395).

Так, матеріали справи містять направлення на огляд водія транспортного засобу з метою виявлення стану алкогольного сп`яніння (а.с. 3).

Але обставин події, які були зафіксовані на диску з місця події, який було оглянуто в судовому засіданні, не містять відомостей щодо пропозиції з боку працівників поліції пройти ОСОБА_1 огляд на стан алкогольного сп`яніння у встановленому законом порядку.

Дані, які містять на долученому до матеріалів справи диску підтверджують доводи ОСОБА_1 , що він був безпідставно зупинений 16.11.2019 о 21 год. 45 хв., чекав на прибуття іншого екіпажу поліцейських та лише 23 год. 08 хв. складався протокол, хоча час складання протоколу зазначений о 22 год. 50 хв.

Зазначене свідчить про те, що поліцейський у встановленому законом порядку не пропонував водію пройти огляд на стан алкогольного сп`яніння у спеціальному закладі охорони здоров`я.

Судом викликались в судове засідання свідки поняті ОСОБА_2 та ОСОБА_3 . Але зазначені особи на виклики до суду не з`явились. Пояснення зазначених свідків, які містяться в матеріалах справи, не містять даних щодо пропозиції з боку працівників поліції пройти ОСОБА_1 огляд на стан алкогольного сп`яніння у встановленому законом порядку.

Відповідно до статті 62 Конституції України, обвинувачення не може ґрунтуватися на припущеннях. На підставі правової позиції висловленій Конституційним судом України у рішенні №12 від 20.11.2011, Аналіз положення частини третьої статті 62 Конституції України "обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, одержаних незаконним шляхом" дає підстави для висновку, що обвинувачення у вчиненні злочину не може бути обґрунтоване фактичними даними, одержаними в незаконний спосіб, а саме: з порушенням конституційних прав і свобод людини і громадянина; з порушенням встановлених законом порядку, засобів, джерел отримання фактичних даних; не уповноваженою на те особою тощо. Тому протоколи складені з грубим порушення прав людини є недопустимим доказом та не може бути використаний як доказ винуватості.

Європейський суд з прав людини в своїх рішеннях, зокрема, по справам «Кобець проти України» від 14.02.2008, «Берктай проти Туреччини» від 08.02.2001, «Леванте проти Латвії» від 07.11.2002 неодноразово вказує, що оцінюючи докази, суд застосовує принцип доведення «за відсутності розумних підстав для сумніву», що може бути результатом цілої низки ознак або достатньо вагомих, чітких і узгоджених між собою неспростовних презумпцій.

Тобто усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Отже, суд, дослідивши матеріали справи та письмові докази, дійшов висновку, про відсутність у діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 130 КУпАП.

У відповідності до ст. 247 КУпАП, провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за відсутністю складу адміністративного правопорушення.

На підставі викладеного, керуючись ч.1 ст. 130, ст. ст. 9, 247, 268, 283-285 КпАП України,

П О С Т А Н О В И В :

Провадження по справі про адміністративне правопорушення у відношенні ОСОБА_1 закрити, у зв`язку з відсутністю у його діях складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 130 КУпАП.

Постанова може бути оскаржена до Харківського Апеляційного суду через Київський районний суд м. Харкова протягом 10 днів з моменту її винесення.

Постанова набирає чинність після закінчення 10-ти денного строку на її оскарження.

Суддя