Справа № 357/883/20
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

28.01.2020 cуддя Білоцерківського міськрайонного суду Київської області Шовкопляс О. П. розглянувши адміністративні матеріали, які надійшли із Білоцерківського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Київській області про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, не працюючого, ролживаючого за адресою: АДРЕСА_1 ,

на підставі ст.185, ч.1 ст.173-2КУпАП, -

В С Т А Н О В И В :

Відповідно до протоколу про адміністративне правопорушення від 02.11.2019р., 02.11.2019р. близько 14год.15хв. за адресою м. АДРЕСА_2 біля будинку на прохання працівників поліції ОСОБА_1 припинити правопорушення реагував агресивно, висловлювався в бік поліцейських нецензурною лайкою, принижував їх честь та гідність, хватав за формений одяг, чим вчинив адміністративне правопорушення, передбачене ст.185 КУпАП.

У судове засідання ОСОБА_1 з`явився, свою провину не визнав та пояснив, що працівники поліції упереджено до нього віднеслися. Ніяких дій відносно працівників поліції останній не застосовував.

Вивчивши матеріали справи про адміністративне правопорушення, заслухавши пояснення ОСОБА_1 встановлено, що провадження в справі підлягає закриттю на підставі п.1 ст.247 КУпАП у зв`язку з відсутністю в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 185 КУпАП, виходячи з наступних підстав.

Суд відповідно до принципу V, викладеного у Рекомендації № (94) 12 «Незалежність, дієвість та роль суддів», ухваленій Комітетом Міністрів Ради Європи на 518 засіданні заступників міністрів 13 жовтня 1994 року, судді, зокрема, зобов`язані проводити справу неупереджено, спираючись на власну оцінку фактів та власне тлумачення закону.

Відповідно до вимог ст. ст. 245, 251, 252, 280 КУпАП, суд при розгляді справи про адміністративне правопорушення має з`ясувати, чи було вчинено правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

У рішенні Європейського суду з прав людини у справі «Малофєєва проти Росії», серед іншого зазначено, що у випадку, коли викладена в протоколі фабула адміністративного правопорушення не відображає всіх істотних ознак складу правопорушення, суд немає права самостійно редагувати її, а так само не може відшукувати докази на користь обвинувачення, оскільки це становитиме порушення права на захист (особа не може належним чином підготуватися до захисту) та принцип рівності сторін процесу (особа не може належним чином підготуватися до захисту) та принцип рівності сторін процесу (оскільки особа має захищатися від обвинувачення, яке підтримується не стороною обвинувачення, а фактично судом).

Таким чином, оскільки в ході розгляду справи належних, допустимих та достовірних доказів того, що ОСОБА_1 своїми діями вчинив адміністративне правопорушення, передбачене ст.185 КУпАП, не здобуто, справа підлягає закриттю на підставі п. 1 ст. 247 КУпАП за відсутністю в її діях складу адміністративного правопорушення.

Відповідно до протоколу про адміністративне правопорушення від 02.11.2019р., 02.11.2019р. близько 12год.57хв. за адресою АДРЕСА_1 , ОСОБА_1 умисно вчинив сварку зі своєю матірю ОСОБА_2 в ході якої ображав її нецензурною лайкою, принижував її честь та гідність, намагався затіяти бійку, розкидав речі по квартирі, чим вчинив адміністративне правопорушення, передбачене ч.1 ст.173-2 КУпАП.

При розгляді справи в судовому засіданні ОСОБА_1 своєї вини не визнав, суду пояснив, між ним та матірю винник сімейний конфлікт з побутових мотивів, однак він не вчиняв насильства психологічного та фізичного характеру відносно ОСОБА_2 .

Вивчивши матеріали справи про адміністративне правопорушення, заслухавши пояснення ОСОБА_1 встановлено, що провадження в справі підлягає закриттю на підставі п.1 ст.247 КУпАП у зв`язку з відсутністю в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.173-2КУпАП, виходячи з наступних підстав.

Суд відповідно до принципу V, викладеного у Рекомендації № (94) 12 «Незалежність, дієвість та роль суддів», ухваленій Комітетом Міністрів Ради Європи на 518 засіданні заступників міністрів 13 жовтня 1994 року, судді, зокрема, зобов`язані проводити справу неупереджено, спираючись на власну оцінку фактів та власне тлумачення закону.

Відповідно до вимог ст. ст. 245, 251, 252, 280 КУпАП, суд при розгляді справи про адміністративне правопорушення має з`ясувати, чи було вчинено правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Об`єктивна сторона правопорушення виражається в умисному вчиненні будь-яких дій фізичного, психологічного чи економічного характеру (застосування фізичного насильства, що не завдало фізичного болю і не спричинило тілесних ушкоджень, погрози, образи чи переслідування, позбавлення житла, їжі, одягу, іншого майна або коштів, на які потерпілий має передбачене законом право, тощо), внаслідок чого могла бути чи була завдана шкода фізичному або психічному здоров`ю потерпілого, а так само невиконанні захисного припису особою, стосовно якої він винесений, непроходженні корекційної програми особою, яка вчинила насильство в сім`ї (матеріальний склад).

Відповідно до Закону України «Про попередження насильства в сім`ї» насильство в сім`ї - це будь-які умисні дії фізичного, сексуального, психологічного чи економічного спрямування одного члена сім`ї стосовно іншого члена сім`ї, якщо ці дії порушують конституційні права і свободи члена сім`ї як людини та громадянина і наносять йому моральну шкоду, шкоду його фізичному чи психічному здоров`ю.

Таким чином, оскільки в ході розгляду справи належних, допустимих та достовірних доказів того, що ОСОБА_1 своїми діями завдав шкоду психічному здоров`ю потерпілому, що є обов`язковою ознакою об`єктивної сторони складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173-2 КУпАП, не здобуто, справа підлягає закриттю на підставі п.1 ст.247КУпАП за відсутністю в її діях складу адміністративного правопорушення.

Відповідно до ст. 36 КУпАП при вчиненні однією особою двох або більше адміністративних правопорушень, адміністративне стягнення накладається за кожне правопорушення окремо. Якщо особа вчинила кілька адміністративних правопорушень, справи про які одночасно розглядаються одним і тим же органом (посадовою особою), стягнення накладається в межах санкції, встановленої за більш серйозне правопорушення з числа вчинених.

Призначаючи стягнення, враховуються дані про особу правопорушника, який притягується до адміністративної відповідальності, характер вчиненого правопорушення, обставини його скоєння, обставини, що обтяжують і пом`якшують відповідальність за адміністративне правопорушення.

Таким чином, суд вважає за необхідне закрити справу відносно ОСОБА_1 на підставі п.1 ч.1 ст.247КУпАП у зв`язку з відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення.

Керуючись ст.185, ч. 1 ст. 173-2, п. 1 ч. 1 ст. 247, п. 3 ч. 1 ст. 284 КУпАП,

П О С Т А Н О В И В :

Провадження у справі про притягнення ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 до адміністративної відповідальності за вчинення правопорушення, передбаченого за ст.185 та ч.1 ст.173- 2 КУпАП закрити за відсутністю складу адміністративного правопорушення на підставі п. 1 ч.1 ст.247КУпАП.

Постанова судді у справах про адміністративне правопорушення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, за винятком постанов про застосування стягнення, передбаченого ст.32КУпАП, а також постанов прийнятих за результатами розгляду справ про адміністративні правопорушення, передбачені ст.185-3 КУпАП.

Постанова судді у справі про адміністративне правопорушення може бути оскаржена особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності,її законним представником, захисником, потерпілим, його представником протягом десяти днів з дня винесення постанови. Апеляційна скарга, подана після закінчення цього строку, повертається апеляційним судом особі яка її подала, якщо вона не заявляє клопотання про поновлення цього строку, а також якщо у поновленні строку відмовлено.

Апеляційна скарга подається до Київського апеляційного суду через Білоцерківський міськрайонний суд Київської області.

СуддяО. П. Шовкопляс