Справа №461/8140/20
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

17 грудня 2020 року м.Львів

Суддя Галицького районного суду м. Львова Радченко В.Є. розглянувши матеріали про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, не працюючого, проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , ідентифікаційний номер невідомий,

за ч.2 ст.51, ст.173 Кодексу України про адміністративні правопорушення,

встановив:

29 вересня 2020 року о 18 год. 55 хв. за адресою м.Львів, вул. Б. Хмельницького, 17, ОСОБА_1 з приміщення магазину «Рукавичка» викрав товар на суму 78,59 грн.

Дії особи, яка притягується до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 органом поліції кваліфіковано за ч.2 ст.51 КУпАП.

Крім цього, 02 жовтня 2020 року до Галицького районного суду м.Львова надійшов матеріал про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП. Згідно якого, 18 вересня 2020 року о 16 год. 20 хв. за адресою м.Львів, вул. Дорошенка, 10, в приміщенні магазину «Стиль А», знаходячись в громадському місці, ОСОБА_1 виражався нецензурною лайкою.

Відповідно до ст.36 КУпАП при вчиненні однією особою двох або більше адміністративних правопорушень адміністративне стягнення накладається за кожне правопорушення окремо. Якщо особа вчинила кілька адміністративних правопорушень, справи про які одночасно розглядаються одним і тим же органом (посадовою особою), стягнення накладається в межах санкції, встановленої за більш серйозне правопорушення з числа вчинених. До основного стягнення в цьому разі може бути приєднано одне з додаткових стягнень, передбачених статтями про відповідальність за будь-яке з вчинених правопорушень.

Враховуючи те, що адміністративне правопорушення вчинено однією особою, суд вважає за необхідне матеріали справи про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 об`єднати в одне провадження та присвоїти справі номер №461/8140/20. Оскільки їхній спільний розгляд сприятиме, всебічному та об`єктивному дослідженні обставин справи.

Особа, яка притягується до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 у судове засідання не з`явилася, хоча належним чином повідомлялася про час, дату та місце проведення судового засідання, шляхом скерування судової повістки на адресу місця його проживання, реєстрації та праці. Однак, з Укрпоршта до суду повернувся конверт через те, що адресат відсутній за вказаною адресою.

Відповідно до п. п. 91, 99, 100, 101 Правил надання послуг поштового зв`язку, затверджених постановою Кабінету міністрів України № 270 від 05 березня 2009 року поштові відправлення, поштові перекази доставляються оператором поштового зв`язку адресатам на поштову адресу або видаються в об`єкті поштового зв`язку.

Рекомендовані листи з позначкою "Судова повістка" та "Судове повідомлення", які не були вручені під час доставки, повторні повідомлення про надходження реєстрованих поштових відправлень, адресовані фізичним особам, під час доставки за зазначеною адресою або під час вручення в об`єкті поштового зв`язку вручаються адресату, а у разі його відсутності - повнолітньому члену сім`ї за умови пред`явлення документа, що посвідчує особу, а також документа, що посвідчує родинні зв`язки з адресатом.

У разі відсутності адресата або повнолітніх членів його сім`ї до абонентської поштової скриньки адресата вкладається повідомлення про надходження зазначеного реєстрованого поштового відправлення, поштового переказу, рекомендованого повідомлення про вручення поштового відправлення, поштового переказу.

У разі, коли адресата неможливо повідомити про надходження реєстрованого поштового відправлення, поштового переказу за номером телефону, зазначеним відправником у поштовій адресі, до його абонентської поштової скриньки вкладається повідомлення про надходження такого поштового відправлення, поштового переказу.

У разі відмови адресата одержати судову повістку чи повідомлення особа, яка її доставляє, робить відповідну помітку на повістці і повертає її до суду. Особа, яка відмовилася одержати судову повістку або повідомлення, вважається повідомленою.

З огляду на те, що особа, яка притягувалася до адміністративної відповідальності, була обізнана про складання щодо неї протоколу про адміністративне правопорушення, оскільки такий був ньому вручений під підпис в протоколі 02.09.2020 р. та 18.09.2020 р., не вживав заходів для явки до суду, не з`явився після отримання судової повістки, його поведінка свідчить про свідоме затягування розгляду справи з метою закінчення строку притягнення до адміністративної відповідальності, передбаченого статтею 38 КУпАП.

Європейський суд з прав людини у рішенні «Пономарьов проти України» від 03 квітня 2008 року зазначив, що сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.

Крім того, враховуючи принцип судочинства, яким визнано пріоритет публічного інтересу над приватним, суд вважає за можливе провести розгляд справи за відсутності особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, оскільки безпідставне умисне затягування справи нівелює завдання КУпАП, яким є охорона конституційного ладу України, встановленого правопорядку, зміцнення законності, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі точного і неухильного додержання Конституції, законів України, поваги до прав, честі і гідності інших громадян, до правил співжиття, сумлінного виконання своїх обов`язків, відповідальності перед суспільством (стаття 1 КУпАП).

Будучи обізнаним про адміністративне провадження щодо нього, ОСОБА_1 не скористався правничою допомогою, не залучив до участі захисника та не клопотав про це перед судом.

З метою забезпечення розумних строків розгляду справи суд вважає за можливе справу розглянути за відсутності ОСОБА_1 на підставі наявних доказів.

Дослідивши матеріали справи, суд дійшов наступного висновку.

При розгляді справи про адміністративне правопорушення суд, відповідно до вимог ст.ст.245, 280 КУпАП, повинен належним чином з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи по суті. Постанова судді згідно ст.283 КУпАП має ґрунтуватися на обставинах, встановлених при розгляді справи, тобто на достатніх і незаперечних доказах.

Суд встановив, що дії особи, яка притягається до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 органом поліції кваліфіковано за ч.2 ст.51, ст.173 КУпАП, а саме: дрібне викрадення чужого майна шляхом крадіжки, шахрайства, привласнення чи розтрати вчиненого повторно протягом року особою підданою адміністративному стягненню та дрібне хуліганство, тобто нецензурна лайка в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Частинами 1 - 3 ст. 7 КУпАП встановлено, що ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності. Застосування уповноваженими на те органами і посадовими особами заходів адміністративного впливу провадиться в межах їх компетенції, у точній відповідності з законом.

Доказами в справі про адміністративне правопорушення, що визначено в ст. 251 КУпАП, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Відповідно до вимог ч. 2 ст. 251 КУпАП обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративне правопорушення.

Враховуючи положення ст. 6 Конвенції про захист людини і основоположних свобод, а також беручи до уваги висновки ЄСПЛ у справах «Малофаєва проти Росії», рішення від 30.05.2013 року, та «Карелін проти Росії», рішення від 20.09.2016 року, ЄСПЛ серед іншого зазначив, що у випадку, коли викладена в протоколі фабула адміністративного правопорушення не відображає всіх істотних ознак складу правопорушення, суд не має права самостійно редагувати її, а так само не може відшукати докази на користь обвинувачення, оскільки це становитиме порушення права на захист (особа не може належним чином підготовитися до захисту) та принципу рівності сторін процесу (оскільки особа має захищатися від обвинувачення, яке підтримується не стороною обвинувачення, а фактично судом).

Досліджені у судовому засіданні адміністративні матеріали не дають підстави для висновку про те, що ОСОБА_1 вчинив зазначені в протоколах про адміністративне правопорушення проступки.

Так, сам по собі протокол про адміністративне правопорушення не є доказом вини особи, яка притягується до адміністративної відповідальності у випадку якщо зазначені в ньому відомості не підтверджуються належними та допустимими доказами.

Також ст.62 Конституції України зазначає, що вина особи, яка притягується до відповідальності, має бути доведена належним чином, а не ґрунтуватися на припущеннях.

Суд звертає увагу на те, що протоколи про адміністративне правопорушення серії АПР 18 №678330 від 02.09.2020 р. та АПР18 №705540 від 18.09.2020 р. в повному обсязі не відповідає вимогам Закону.

Так, ч.1 ст.256 КУпАП передбачено, що у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються:... місце, час вчинення ...; прізвища, адреси свідків і потерпілих, ...

В протоколі про адміністративне правопорушення відсутні обов`язкові відомості передбачені наведеною частино статті КУпАП, а саме: прізвища, адреси свідків і потерпілих.

Відтак, в матеріалах справи про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 відсутні будь які докази, які б свідчили про вчинення ним адміністративного правопорушення у відповідності до вимог фабули ч. 2 ст.51 та ст. 173 КУпАП.

Крім цього, в матеріалах справи відсутні докази повторності вчинення ОСОБА_1 адміністративного правопорушення, передбаченого ст.51 КУпАП.

За таких обставин, враховуючи вище викладене, суд, у відповідності до положень ст.252 КУпАП, оцінивши докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю, з урахуванням положень ст.251 КУпАП, вважає, що у діях особи, що притягається до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 відсутній склад адміністративного правопорушення, передбачений ч.2 ст.51, ст.173 КУпАП. Оскільки в матеріалах справи відсутні відомості про те, що ОСОБА_1 вчинив викрадення чужого майна та хуліганські дії.

Згідно п. 1 ст. 247 КУпАП, провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за умови відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

У зв`язку з чим, дане адміністративне провадження, з урахуванням вимог п. 1 ст. 247 КУпАП, підлягає закриттю, а судовий збір не підлягає стягненню з особи, що притягається до адміністративної відповідальності, у зв`язку з встановленням обставин визначених п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП.

Керуючись ст.62 Конституції України, ст.ст. 7-9, 51, 173, 247, 251, 252 Кодексу України про адміністративні правопорушення, суд

п о с т а н о в и в:

Закрити провадження у справі про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності у зв`язку з відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч.2 ст.51, ст.173 КУпАП.

Постанова може бути оскаржена до Львівського апеляційного суду через Галицький районний суд м. Львова протягом десяти днів з дня її винесення і набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги.

Суддя В.Є.Радченко