Виноградівський районний суд Закарпатської області
______________________________________________________________
Справа № 299/3960/20
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17.12.2020 м.Виноградів

Суддя Виноградівського районного суду Закарпатської області Надопта А.А., за участі представника особи що притягається до адміністративної відповідальності Попович В.І., розглянувши матеріали, які надійшли від від Виноградівського ВП Берегівського ВП ГУ НП в Закарпатській області, про притягнення до адміністративної відповідальності:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , мешканця АДРЕСА_1 ,

за ст. 173 Кодексу України про адміністративну відповідальність, -

В С Т А Н О В И В :

Із протоколу про адміністративне правопорушення, складеного 15.11.2020 року, вбачається, що 15.11.2020 року о 16-30 год. ОСОБА_1 по АДРЕСА_2 , кричав та ображав нецензурними словами свою колишню дружину ОСОБА_2 та словесно погрожував їй фізичною розправою, чим своїми діями порушив громадський порядок та спокій громадян, відповідальність за що передбачена ст. 173 КУпАП.

В судовому засіданні представник особи що притягається до адміністративної відповідальності ОСОБА_3 , вину ОСОБА_1 не визнав, поскільки вказаного правопорушення ОСОБА_1 не вчиняв і в його діях відсутній склад адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП, крім того,просив суд звернути увагу на зміст Рапорту старшого інспектора-чергового Виноградівського ВП Берегівського ВП ГУ НП в Закарпатській області Погоріляк О.І., з якого вбачається, що 15.11.2020 року о 17-02 год. була зафіксована подія, а саме скоєння домашнього насильства. Просив закрити провадження у справі відносно нього, на підставі ст.247 КУпАП, за відсутністю складу адміністративного правопорушення, оскільки в діях ОСОБА_1 відсутній склад адміністративного правопорушення передбаченого ст. 173 КУпАП.

Допитана в судовому засіданні свідок ОСОБА_2 , суду пояснила, що не було ніякої події, про яку йдеться в Протоколі про адміністративне правопорушення від 11.2020 року серії АПР18 742895.

Вивчивши матеріали адміністративної справи, приходжу до висновку, що в діях ОСОБА_1 відсутній склад адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП через наступне.

Згідно ст.245 КУпАП,завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є, зокрема, своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин справи.

Відповідно до ст.280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Провадження у справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

Застосування уповноваженими на те органами і посадовими особами заходів адміністративного впливу провадиться в межах їх компетенції, у точній відповідності з законом.

Додержання вимог закону при застосуванні заходів впливу за адміністративні правопорушення забезпечується систематичним контролем з боку вищестоящих органів і посадових осіб, правом оскарження, іншими встановленими законом способами.

Відповідно до ст.9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Так, відповідно до статті 173 КУпАП відповідальність за нею наступає за дрібне хуліганство, тобто нецензурну лайку в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Об`єктивна сторона правопорушення, передбаченого вказаною статтею, полягає у нецензурній лайці в громадських місцях, образливому ставленні до громадян та інших діях, що порушують громадський порядок і спокій громадян. Зокрема, це нецензурна лайка у громадських місцях, під якою необхідно розуміти найбільш цинічні лайки, непристойні висловлювання, один із найогидніших різновидів словесної брутальності. Іншою формою цього правопорушення є образливе ставлення до громадян, під яким необхідно розуміти докучливу поведінку, пов`язану з образливими діями, що зневажають честь і гідність людини та утискають будь-чию волю, до того ж у грубій розв`язній манері.

До інших проявів дрібного хуліганства необхідно віднести: насильницьке вторгнення в громадські місця всупереч забороні певних осіб, які слідкують за порядком; безпідставне порушення спокою громадян телефонними дзвінками, лихослів`я по телефону; співання непристойних пісень; вигуки, свист під час демонстрації кінофільмів; ґвалт, крики з хуліганських мотивів біля вікон громадян у нічний час; справляння природних потреб у не відведених для цього місцях; поява у громадському місці в оголеному вигляді; самовільна без потреби зупинка комунального транспорту; нанесення непристойних малюнків на тротуари, стіни, паркани, двері чи вчинення написів нецензурного змісту; неправдиве повідомлення про смерть родичів, знайомих, якщо це не призвело до тяжких наслідків; грубе порушення черг, яке супроводжується ображанням громадян та проявленням неповаги до них; знищення або пошкодження з хуліганських мотивів якого-небудь майна у незначних розмірах тощо.

Суб`єктивна сторона правопорушення характеризується наявністю вини у формі прямого або непрямого умислу. Особа усвідомлює, що її дії протиправні, вона передбачає, що в результаті їх здійснення будуть порушені громадський порядок і прагне до цього. Елементом суб`єктивної сторони дрібного хуліганства є також мотив задоволення індивідуальних потреб самоствердження шляхом ігнорування гідності інших людей.

Всупереч зазначеному, ініціатор складення протоколу та притягнення особи до адміністративної відповідальності не виклав в протоколі серії АПР18 742895 від 15.11.2020 року цих складових елементів правопорушення.

Так, суть викладеного ним в протоколі про вчинення адміністративного правопорушення не відповідає ознакам складу адміністративного правопорушення, зазначеним у статті 173 КУпАП, що порушує право на захист особи, яка притягається до адміністративної відповідальності.

Суд також враховує, що згідно ч.1 ст.251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються, крім іншого, протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, свідків, висновком експерта та показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, а, відповідно до вимог ч.2 ст.251 КУпАП, обов`язок щодо збирання доказів покладається саме на особу, уповноважену на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначену ст.255 КУпАП.

Як слідує з протоколу про адміністративне правопорушення серії АПР18 № 742895 від 15.11.2020, громадянин ОСОБА_1 , 15.11.2020 року о 16-30 год. по АДРЕСА_2 , кричав та ображав нецензурними словами свою колишню дружину ОСОБА_2 та словесно погрожував їй фізичною розправою, чим своїми діями порушив громадський порядок та спокій громадян.

Проте, як вбачається з матеріалів справи та встановлено в судовому засіданні, під час складення протоколу про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 працівниками поліції було порушено вимоги ст.255КУпАП, не зібрано достатньої кількості доказів, які б підтверджували його вину у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП, до матеріалів справи не додано будь-яких належних та допустимих доказів, які б свідчили про те, що ОСОБА_1 порушив громадський порядок і спокій громадян, що виразилося у висловлюванні нецензурною лайкою та чіплянні до гр.. ОСОБА_4 .

Всі викладені в протоколі про адміністративне правопорушення обставини повинні бути належним чином перевірені та доводитися сукупністю належних і допустимих доказів.

Згідно приписів ст.62 Конституції України обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, отриманих незаконним шляхом, а також на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Відповідно до вимог ч.1 ст.247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочатим, а розпочате підлягає закриттю з підстав відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

Так, ч.1 ст.6 Конвенції передбачає, що «кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який … встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення».

Згідно зі ст.7КУпАП, ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

На підставі досліджених письмових доказів, усних пояснень, приходжу до висновку проте, що ОСОБА_1 не вчиняв будь-яких конкретних дій, які б могли інкримінуватися як дрібне хуліганство, що свідчить про відсутність самої події правопорушення, що є підставою для закриття провадження у справі за п.1 ст.247 КУпАП.

Крім цього, враховуючи вимоги ст.40-1 КУпАП судовий збір в сумі 420,40 гривень слід віднести за рахунок держави.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 33-35, 252, 247, 280, 284-285 КУпАП, -

П О С Т А Н О В И В:

Провадження у справі про адміністративне правопорушення у відношенні ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , мешканця АДРЕСА_1 , щодо притягнення його до адміністративної відповідальності, передбаченої ст.173 КУпАП - закрити, у зв`язку з відсутністю складу адміністративного правопорушення.

Судовий збір в сумі 420,40 гривень віднести за рахунок держави.

На постанову може бути подана апеляційна скарга безпосередньо до Закарпатського апеляційного суду або через Виноградівський районний суд Закарпатської області, протягом 10 діб з моменту її проголошення.

СуддяА. А. Надопта