КИЇВСЬКИЙ AПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

09жовтня2020 року суддя судової палати з розгляду кримінальних справ Київського апеляційного суду Ігнатов Р.М., за участі:

секретаря судового засідання - Бендюжик Ю.А., Безчасна О.В.

особа, яка притягується до

адміністративної відповідальності - ОСОБА_1

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду в місті Києві клопотання ОСОБА_1 , про поновлення строку на апеляційне оскарження постанови Дніпровського районного суду м. Києва від 19.05.2020, -

В С Т А Н О В И В

Постановою Дніпровського районного суду міста Києва від 19.05.2020 ОСОБА_1 визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст.44-3 КУпАП. Накладено адміністративне стягнення у виді штрафу в розмірі однієї тисячі неоподаткованих мінімумів доходів громадян, що становить 17000 (сімнадцять тисяч) гривень, та стягнено судовий збір на користь держави у розмірі 420 гривень 40 копійок.

Не погоджуючись з прийнятим рішенням суду ОСОБА_1 подав апеляційну скаргу та клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження, в якому просить апеляційний суд поновити йому строк на апеляційне оскарження постанови Дніпровського районного суду м. Києва від 19.05.2020.

В обґрунтування клопотання про поновлення строку на подачу апеляційної скарги апелянт зазначає, що 19.05.2020 року йому було оголошено лише резолютивну частину постанови суду, а повний текст, ним отримано в суді 27.05.2020 року.

Заслухавши доповідь судді, доводи ОСОБА_1 , який підтримав заявлене клопотання та просив суд поновити строк на апеляційне оскарження, заслухавши його пояснення в цій частині, відповіді на питання суду в межах клопотання, яке розглядалося, а також дослідивши матеріали справи в межах клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження, суд приходить до висновку про залишення без задоволення такого клопотання, зважаючи на наступне.

Відповідно до сталої практики ЄСПЛ, вирішення питання про поновлення строку на оскарження перебуває в межах дискреційних повноважень національних судів, однак такі повноваження не є необмеженими.

В своїх рішеннях ЄСПЛ вказує, що національний суд має право поновити строк на оскарження рішення суду нижчої інстанції, якщо апелянт у відповідному клопотанні наведе причину пропуску цього строку, і суд визнає цю причину поважною. Проте навіть тоді можливість поновлення не буде необмеженою, оскільки сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження(п. 27 від 26.04.2007 у справі «Олександр Шевченко проти України» та «Трух проти України»). При визначеності наявності поважності причин пропуску, національний суд насамперед має виходити із наявності об`єктивних причин, які унеможливлювали особу вчасно подати апеляційну скаргу, або вчасно вжити заходів до оскарження судового рішення.

Так, відповідно до вимог національного закону (ч.2 ст.294 КУпАП), постанова судді у справі про адміністративне правопорушення може бути оскаржена протягом десяти днів з дня винесення постанови особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником, а також прокурором у випадках, передбачених частиною п`ятою статті 7 та частиною першою статті 287 цього Кодексу.

Дана норма визначає строк, з якого починає обраховуватись строк на апеляційне оскарження ? день винесення постанови.

Матеріалами справи встановлено, що 19.05.2020 Дніпровським районним судом м. Києва, винесено постанову про визнання ОСОБА_1 винним за ст. 44-3 КУпАП із накладенням адміністративного стягнення та стягненням судового збору по подіях, які були вчинені 09.04.2020 о 17.00. В судовому засіданні при ухваленні постанови суду першої інстанції, був присутній ОСОБА_1 . Однак, попри положення ч. 2 ст. 294 КУпАП, ним у встановлений законом десятиденний строк не було оскаржено вказану постанову Дніпровського районного суду м. Києва від 19.05.2020. Обґрунтованих причин пропуску строку на апеляційне оскарження, ним наведено не було.

Крім цього ОСОБА_1 в порушення практики ЄСПЛ, а саме п. 27 від 26.04.2007 у справі «Олександр Шевченко проти України» та «Трух проти України», не вживав жодних заходів для того щоб дізнатися про стан достеменно відомого йому провадження, яке безпосередньо стосується його інтересів. Посилання апелянта на те, що строк на апеляційне оскарження постанови слід відраховувати з моменту отримання копії рішення, суд апеляційної інстанції, вважає неспроможним, тому що воно суперечить ч. 2 ст. 294 КУпАП.

Таким чином, оскільки постанова Дніпровського районного суду м. Києва, якою ОСОБА_1 було визнано винним за ст. 44-3 КУпАП з накладенням адміністративного стягнення, була винесена 19.05.2020 року, а з клопотанням про поновлення строку на апеляційне оскарження, ОСОБА_1 звертається 05.06.2020 року, суд апеляційної інстанції не знаходить законних підстав для поновлення строку на апеляційне оскарження постанови Дніпровського районного суду м. Києва від 19.05.2020 року. Наведені ним причини пропуску строку на апеляційне оскарження, не можуть вважатися поважними, тобто такими, що об'єктивно перешкоджали вчасному зверненню з апеляційною скаргою . А тому, виходячи з того, що апеляційну скаргу ОСОБА_1 подано з пропуском строку на апеляційне оскарження і апелянтом не підтверджено поважності причин пропуску такого строку, то така апеляційна скарга підлягає поверненню за правилами ч.2 ст.294 КУпАП.

Керуючись ст. 294 КУпАП, суддя -

ПОСТАНОВИВ

В задоволенні клопотання ОСОБА_1 про поновлення строку на апеляційне оскарження постанови Дніпровського районного суду м. Києва від 19.05.2020 відносно ОСОБА_1 за ст.44-3 КУпАП, ? відмовити, повернувши апеляційну скаргу особі, яка її подала.

Постанова апеляційного суду набирає законної сили негайно після її винесення, є остаточною й оскарженню не підлягає.

Суддя Р.М. Ігнатов

Справа № 755/5805/20

Апеляційне провадження № 33/824/2522/2020

Суддя у першій інстанції - Галига І.О.

Суддя в апеляційній інстанції - Ігнатов Р.М.