328/2557/20
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14 грудня 2020 року м. Токмак

Суддя Токмацького районного суду Запорізької області Петренко Людмила Василівна, за участі секретарів судового засідання Гончарук В.О., Величко А.О.,

розглянувши адміністративний матеріал, який надійшов з Токмацького відділення поліції Пологівського відділу поліції ГУНП в Запорізькій області про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, працює асфальтоукладчиком в Токмацький РАД, до адміністративної відповідальності не притягувався, зареєстрований та проживає за адресою: АДРЕСА_1 ,

за статтею 173 КУпАП,-

за участі:

правопорушника - ОСОБА_1 ,

захисника адвоката Вараниці О.О.,

потерпілого ОСОБА_2 ,

представника потерпілого адвоката Багаурі О.В.,

встановила:

Згідно з протоколом про адміністративне правопорушення серії ВАБ 287644 складеного 17 листопада 2020 року в м. Токмак ДОП СП Токмацького ВП Пологівського ВП ГУНП в Запорізькій області Зеленюком Валерієм Миколайовичем про те, що 02 липня 2020 року о 12.30 годині громадянин ОСОБА_1 по вул. Володимирська в м.Токмак, висловлювався нецензурною лайкою на адресу ОСОБА_2 , чим порушив громадський порядок та спокій громадян.

Згідно з протоколами про адміністративне правопорушення, дії ОСОБА_1 кваліфіковані за статтею 173 КУпАП.

До протоколу додано: доповідна записка працівників поліції від 17 листопада 2020 року, копія супровідного листа Запорізької обласної прокуратури від 03 листопада 2020 року, копія постанови про закриття кримінального провадження від 02 жовтня 2020 року, копія супровідного листа від 05 жовтня 2020 року та копія реєстру переданих документів.

В судовому засіданні ОСОБА_1 вину не визнав, пояснив, що дійсно 02 липня 2020 року у нього з ОСОБА_2 була зустріч, проте на адресу ОСОБА_2 він грубою нецензурною лайкою не виражався. Разом з ними також були і інші особи, каміння в ОСОБА_2 не кидав, постріли не здійснював.

В судовому засіданні потерпілий ОСОБА_2 пояснив, що дійсно 02 липня 2020 року у нього з ОСОБА_1 була зустріч, вказав, що ОСОБА_1 висловлювався безпричинно на його адресу грубою нецензурною лайкою, кидав камінням та зробив декілька пострілів пістолетом йому в ноги.

Свідок ОСОБА_3 в судовому засіданні пояснив, що 02 липня 2020 року проїжджав по вул. Володимирській, побачив, що стоять його знайомі, зокрема ОСОБА_2 та ОСОБА_1 . Зупинився. Між ОСОБА_2 то ОСОБА_4 був конфлікт, ОСОБА_1 стояв осторонь, розмовляв по мобільному телефону. ОСОБА_1 не висловлювався на адресу ОСОБА_2 грубою нецензурною лайкою.

Свідок ОСОБА_5 в судовому засіданні пояснив, що 02 липня 2020 року проїжджав по вул. Володимирській, побачив, що стоять його знайомі зокрема ОСОБА_2 та ОСОБА_1 . Зупинився. Щоб ОСОБА_1 висловлювався на адресу ОСОБА_2 грубою нецензурною лайкою він не чув, оскільки конфлікт був між ОСОБА_2 та ОСОБА_4 , а ОСОБА_1 знаходився на відстані від них та розмовляв по мобільному телефону.

Свідок ОСОБА_6 в судовому засіданні пояснив, що 02 липня 2020 року в обідній час між ОСОБА_2 та ОСОБА_4 був конфлікт, ОСОБА_1 в цей час розмовляв по телефону. ОСОБА_1 не висловлювався на адресу ОСОБА_2 грубою нецензурною лайкою, ОСОБА_6 жодного нецензурного слова від ОСОБА_1 на адресу ОСОБА_2 не чув. Крім того, пояснив, що свідок ОСОБА_4 не має можливості з`явитися в судове засідання, оскільки він перебуває на військовій службі у Львівській області. ОСОБА_4 є сином його дружини.

Вислухавши пояснення ОСОБА_1 , потерпілого ОСОБА_2 , свідків, дослідивши матеріали справи, суддя дійшов наступного висновку.

Завданням Кодексу України про адміністративні правопорушення є охорона прав і свобод громадян, власності, конституційного ладу України, прав і законних інтересів підприємств, установ і організацій, встановленого правопорядку, зміцнення законності, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі точного і неухильного додержання Конституції і законів України, поваги до прав, честі і гідності інших громадян, до правил співжиття, сумлінного виконання своїх обов`язків, відповідальності перед суспільством (ст. 1 КУпАП).

Відповідно до ст. 7 КУпАП передбачають, що ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

Згідно ст. 9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Враховуючи вимоги ст. 245 КУпАП завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом.

Згідно ст. 280 КУпАП, орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до статей 251, 254 КУпАП обов`язок надання доказів покладено на осіб, уповноважених складати протоколи про адміністративні правопорушення.

На підставі цих вимог закону, а також ст. 251, 252 КУпАП суд у постанові повинен навести докази вини особи у вчиненні правопорушення та дати їм належну оцінку в їх сукупності.

Постанова судді згідно ст. 283 КУпАП має ґрунтуватися на обставинах, установлених при розгляді справи, тобто на достатніх і незаперечних доказах.

Згідно з протоколом про адміністративне правопорушення, дії ОСОБА_1 кваліфіковані за статтею 173 КУпАП.

Згідно диспозиції ст. 173 КУпАП дрібне хуліганство, тобто нецензурна лайка в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Об`єктом даного адміністративного правопорушення є суспільні відносини у сфері охорони громадського порядку.

Громадський порядок це обумовлена потребами суспільства система врегульованих правовими нормами та іншими соціальними (моральними) нормами система відносин, що складаються в громадських місцях в процесі спілкування людей, і яка має на меті забезпечення спокійної обстановки суспільного життя, нормальних умов праці і відпочинку людей, для діяльності державних органів, а також підприємств, установ, організацій.

Поняття громадського місця визначено в ст. 1 Закону України «Про заходи щодо попередження та зменшення вживання тютюнових виробів і їх шкідливого впливу на здоров`я населення».

Громадське місце частина (частини) будь-якої будівлі, споруди, яка доступна або відкрита для населення вільно, чи за запрошенням, або за плату, постійно, періодично або час від часу, в тому числі під`їзди, а також підземні переходи, стадіони.

Не відносяться до громадських місць, де громадський порядок може бути порушений: житло (приватні будинки, квартири, місця загального користування в багатоповерхівках), виробничі приміщення, приміщення закритого типу тощо. Правильне розуміння громадського місця має практичне значення для юридичної кваліфікації правопорушення, передбаченого ст. 173 Кодексу України про адміністративні правопорушення.

Нецензурна лайка це одна з грубих форм неповаги до громадської моральності, непристойні висловлювання, один із найогидніших різновидів словесної брутальності. Чіпляння це докучлива поведінка, пов`язана з діями щодо ображання, які зневажають честь і гідність людини та утискають чию-небудь волю, причому у грубій розв`язній манері. Це може бути: хапання за одяг, насильницьке утримання за руки, демонстративний зрив головного убору, навмисне загороджування виходу або проходу, вимога дати цигарку або пускання в обличчя диму від неї та інші подібні дії.

Способи вчинення хуліганських дій, що посягають на моральність різноманітні.

Обов`язковою ознакою об`єктивної сторони адміністративного правопорушення є місце його вчинення, а саме громадське місце. Без встановлення цієї ознаки відсутній склад даного правопорушення.

Так, з аналізу змісту ст.173 КУпАП слідує, що однією з обов`язкових ознак суб`єктивної сторони дрібного хуліганства є наявність в діянні правопорушника хуліганського мотиву - явної неповаги до суспільства. Тобто вчинені правопорушником дії можуть кваліфікуватись як хуліганство лише, якщо викликані прагненням правопорушника показати свою зневагу до існуючих правил і норм поведінки в суспільстві, самоствердитися за рахунок приниження інших осіб, протиставити себе іншим громадянам, суспільству, державі. Вказана неповага має бути явною як для самого хулігана, так і для очевидців його дій. При цьому, у випадку вчинення особою дій, які охоплюються об`єктивною стороною складу правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП, однак вчинення яких не зумовлено хуліганським мотивом, зокрема якщо такі дії викликані особистими неприязними стосунками з потерпілим, то такі дії порушника, в залежності від обставин, повинні бути кваліфіковані за суміжними складами правопорушень чи як злочин проти особи. Аналогічну думку висловив Пленум Верховного Суду України у своїй постанові «Про судову практику у справах про хуліганство»№10 від 22 грудня 2006 року.

В протоколі не конкретизовано місце скоєння правопорушення. Зазначено лише, що події відбувалися по вул. Володимирська м.Токмак.

В протоколі про адміністративне правопорушення не розкрита суть адміністративного правопорушення, яка повинна точно відповідати ознакам складу адміністративного правопорушення, зазначеним у статті КУпАП, за якою складено протокол.

Допитані в судовому засіданні свідки ОСОБА_3 , ОСОБА_6 повідомили, що ОСОБА_1 на адресу ОСОБА_2 грубою нецензурною лайкою не висловлювався. Конфлікт виник між ОСОБА_2 та ОСОБА_4 , ОСОБА_1 знаходився на відстані від них та розмовляв по мобільному телефону.

Пояснення ОСОБА_5 суддя не бере до уваги, оскільки в провадженні суду перебуває кримінальне провадження за обвинуваченням ОСОБА_5 за ч. 4 ст. 296 КК України в якому ОСОБА_2 є потерпілим.

Відповідно до постанови прокурора Токмацької місцевої прокуратури Савран О.М. від 02 жовтня 2020 року кримінальне провадження № 0000666 відносно ОСОБА_1 за ч. 4 ст. 296 КК України закрито у зв`язку з не встановленням достатніх доказів для доведення винуватості особи у суді і вичерпанням можливості їх отримати.

В даній постанові зазначено, що доказів, які б вказували про активні дії ОСОБА_1 відносно потерпілого ОСОБА_2 (завдання ударів, здійснення пострілів безпосередньо або в напрямку потерпілого) не здобуто.

Вказана постанова потерпілим та його представником не оскаржувалася.

Пояснення ОСОБА_2 надані в судовому засіданні спростовуються дослідженим в судовому засіданні доказами.

Інших доказів вини ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП не надано.

Суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю (ст. 252 КУпАП).

Відповідно до ст. 8 Конституції України, в Україні визнається і діє принцип верховенства права. Норми Конституції є нормами прямої дії.

Конвенція про захист прав людини і основоположних свобод (далі Конвенція) та Протоколи до неї є частиною національного законодавства України, відповідно до статті 9 Конституції України, як чинний міжнародний договір, згода на обов`язковість якого надана Верховною Радою України.

Згідно з приписами статті 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» від 23 лютого 2006 року N 3477-IV суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Суду як джерело права.

У справах «Малофєєва проти Росії» («Malofeyeva v.Russia», рішення від 30.05.2013, заява N 36673/04) та «Карелін проти Росії» («Karelin v.Russia», заява N 926/08, рішення від 20.09.2016) ЄСПЛ, серед іншого, зазначив, що у випадку, коли викладена в протоколі фабула адміністративного правопорушення не відображає всіх істотних ознак складу правопорушення, суд не має права самостійно редагувати її, а так само не може відшукувати докази на користь обвинувачення, оскільки це становитиме порушення права на захист (особа не може належним чином підготуватися до захисту) та принципу рівності сторін процесу (оскільки особа має захищатися від обвинувачення, яке підтримується не стороною обвинувачення, а фактично судом).

Європейський суд з прав людини в своїх рішеннях, зокрема, у справах «Кобець проти України» від 14.02.2008, «Берктай проти Туреччини» від 08.02.2001, «Леванте проти Латвії» від 07.11.2002, неодноразово вказує, що оцінюючи докази, суд застосовує принцип доведення «за відсутності розумних підстав для сумніву», що може бути результатом цілої низки ознак або достатньо вагомих, чітких і узгоджених між собою неспростовних презумпцій.

Відповідно до рішення Європейського суду з прав людини у справі «Бочаров проти України» (остаточне рішення від 17.06.2011), суд при оцінці доказів керується критерієм доведення «поза розумним сумнівом». Проте таке доведення може випливати зі співіснування достатньо вагомих, чітких і узгоджених між собою висновків або подібних неспростовних презумпцій щодо фактів.

Відповідно до ст. 62 Конституції України ніхто не зобов`язаний доводити свою невинуватість у вчиненні злочину. Обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Виходячи з вищевикладеного вважаю, що у справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 про притягнення його до адміністративної відповідальності за ст. 173 КУпАП відсутній склад адміністративного правопорушення.

Згідно з п. 1 ст. 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 1, 7, 9, 245, 247, 251, 252, 254, 280 283-285 КУпАП суддя, -

постановила:

Провадження по справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 про притягнення його до адміністративної відповідальності за ст. 173 КУпАП закрити на підставі п. 1 ч.1 ст. 247 КУпАП, за відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.

Постанова судді у справах про адміністративне правопорушення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Постанова судді у справі про адміністративне правопорушення може бути оскаржена особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником, а також прокурором у випадках, передбачених частиною п`ятою статті 7 та частиною першою статті 287 цього Кодексу, протягом десяти днів з дня винесення постанови до Запорізького апеляційного суду через Токмацький районний суд Запорізької області шляхом подання апеляційної скарги.

Апеляційна скарга, подана після закінчення цього строку, повертається апеляційним судом особі, яка її подала, якщо вона не заявляє клопотання про поновлення цього строку, а також якщо у поновленні строку відмовлено.

Суддя: