Справа № 713/30/20
Провадження №3/713/61/20
ПОСТАНОВА

іменем України

13.01.2020 м. Вижниця

Вижницький районний суд Чернівецької області у складі: головуючого судді Пилип`юка І.В., за участі секретаря судового засідання Паучек Є.В., особи, яка притягується до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Вижниця справу про адміністративне правопорушення, яка надійшла з Вижницького ВП Кіцманського ВП ГУНП в Чернівецькій області про притягнення до адміністративної відповідальності:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , зареєстрованого та жителя АДРЕСА_1 , громадянство України, не працюючого, не одруженого, раніше до адміністративної відповідальності не притягувався,

у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173-4 ч.3 КУпАП,

УСТАНОВИВ:

Згідно протоколу про адміністративне правопорушення серії АПР18 №185015 від 03.01.2020 року ОСОБА_1 , 14.12.2019 року неналежним чином займається вихованням сина ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , який 14.12.2019 року біля 11.00 год. вчинив діяння, що полягає у психологічному та фізичному насильстві відносно малолітніх осіб під час навчального процесу, чим порушив вимоги ст.173-4 КУпАП, однак не досяг шістнадцятирічного віку, з якого настає адміністративна відповідальність.

У судовому засіданні ОСОБА_1 вину не визнав та пояснив, що після розлучення з ОСОБА_3 неповнолітній син ОСОБА_2 залишився проживати з матір`ю, яка його до дитини не пускає. Тому не має можливості належним чином виховувати свого сина. Запевнив, що буде намагатися приділяти більше уваги вихованню сина.

Заслухавши пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , дослідивши письмові докази у справі, вважаю, що в його діях відсутні подія та склад правопорушення, передбаченого ст.173-4 ч.3 КУпАП з таких підстав.

У відповідності до ст.1 КУпАП, завданням Кодексу України про адміністративні правопорушення є охорона прав і свобод громадян, власності, конституційного ладу України, прав і законних інтересів підприємств, установ і організацій, встановленого правопорядку, зміцнення законності, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі точного і неухильного додержання Конституції і законів України, поваги до прав, честі і гідності інших громадян, до правил співжиття, сумлінного виконання своїх обов`язків, відповідальності перед суспільством.

Згідно зі ст.7 КУпАП, ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності. Застосування уповноваженими на те органами і посадовими особами заходів адміністративного впливу провадиться в межах їх компетенції, у точній відповідності з законом.

Стаття 9 ч.1 КУпАП зазначає, що адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Відповідно до ст.245 КУпАП завданням провадження у справах про адміністративне правопорушення є своєчасне, повне, всебічне з`ясування обставин по справі.

Згідно вимог ст.251 КУпАП, доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до ст.280 КУпАП, орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до ст.256 КУпАП у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються: дата і місце його складення, посада, прізвище, ім`я, по батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності (у разі її виявлення), місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвище, адреси свідків і потерпілих, якщо вони є; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості необхідні для вирішення справи. Протокол підписується особою, яка його склала, і особою, яка притягається до адміністративної відповідальності.

У ч.1 ст.173-4 КУпАП передбачено відповідальність за булінг (цькування), тобто діяння учасників освітнього процесу, які полягають у психологічному, фізичному, економічному, сексуальному насильстві, у тому числі із застосуванням засобів електронних комунікацій, що вчиняються стосовно малолітньої чи неповнолітньої особи або такою особою стосовно інших учасників освітнього процесу, внаслідок чого могла бути чи була заподіяна шкода психічному або фізичному здоров`ю потерпілого.

А у ч.3 ст.173-4 КУпАП встановлено відповідальність батьків або осіб, які їх замінюють за діяння, передбачене частиною першою цієї статті, вчинене малолітніми або неповнолітніми особами віком від чотирнадцяти до шістнадцяти років.

Відповідності до ст.1 ЗУ «Про освіту» типовими ознаками булінгу (цькування) є: систематичність (повторюваність) діяння; наявність сторін - кривдник (булер), потерпілий (жертва булінгу), спостерігачі (за наявності); дії або бездіяльність кривдника, наслідком яких є заподіяння психічної та/або фізичної шкоди, приниження, страх, тривога, підпорядкування потерпілого інтересам кривдника, та/або спричинення соціальної ізоляції потерпілого.

На підтвердження вини малолітнього ОСОБА_2 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173-4 ч.3 КУпАП інспектором надано: протокол про адміністративне правопорушення серії АПР18 №185015 від 03.01.2020 року, пояснення ОСОБА_1 від 27.12.2019 року, пояснення ОСОБА_4 від 27.12.2019 року, пояснення ОСОБА_5 , ОСОБА_6 та ОСОБА_7 від 26.12.2019 року, заяву голови Банилівської сільської ради №1078 від 17.12.2019 року, копію заяви жителів с. Банилів від 16.12.2019 року, копію свідоцтва про народження ОСОБА_2 серія І- НОМЕР_2 від 07.11.2011 року, копію психолого-педагогічної характеристики на ОСОБА_2 , виданої Банилівською ЗОШ І-ІІІ ступенів, характеристику Банилівської сільської ради на ОСОБА_3 №1115 від 27.12.2019 року, характеристику Банилівської сільської ради на ОСОБА_1 №1116 від 27.12.2019 року.

Оцінюючи наявні у справі про адміністративне правопорушення, передбачене ст.173-4 ч.3 КУпАП докази судом установлено, що у протоколі про адміністративне правопорушення серії АПР18 №185015 від 03.01.2020 року не розкрито:

1. Об`єктивну сторону складу даного правопорушення, а саме не зазначено типові ознаками булінгу (цькування), передбачені ст.1 ЗУ «Про освіту»:

- які дії вчинені малолітнім кривдником, наслідком яких є заподіяння психічної та фізичної шкоди потерпілим (приниження, страх, тривога, підпорядкування потерпілого інтересам кривдника, та/або спричинення соціальної ізоляції потерпілого), а зазначено лише «вчинив діяння, що полягає у психологічному та фізичному насильстві»;

- чи була систематичність (повторюваність) діяння;

2. Об`єкт складу даного правопорушення, а саме не зазначено:

- хто є потерпілими (жертвами булінгу), а вказано лише, що «діяння вчинено щодо малолітніх осіб»;

3. Суб`єктивну сторону складу даного правопорушення (форму вини малолітнього кривдника).

Не зазначено, з яких підстав протокол про адміністративне правопорушення складено саме відносно батька малолітнього ОСОБА_1 , оскільки з наданих у судовому засіданні пояснень останнього установлено, що після розірвання шлюбу у 2015 році з ОСОБА_3 неповнолітній син ОСОБА_2 залишився проживати з матір`ю, яка батька до дитини не пускає і тому він не має можливості належно виконувати батьківські обов`язки. Підстав сумніватись у правдивості пояснень ОСОБА_1 у суду немає, оскільки вони підтверджені доказами, наявними у матеріалах справи про адміністративне правопорушення.

Доказів протилежного матеріали справи про адміністративне правопорушення не містять.

Статтею 62 Конституції України встановлено, що обвинувачення не може ґрунтуватись на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Згідно ст.129 Конституції України, однією з основних засад судочинства, є забезпечення доведеності вини.

Рішенням Конституційного Суду України від 26 травня 2015 року № 5-рп/2015 щодо офіційного тлумачення положення частини першої статті 276 Кодексу України про адміністративні правопорушення визначено, що у наведених положеннях Кодексу визначено систему правових механізмів щодо забезпечення дотримання прав особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, на стадії розгляду уповноваженим органом (посадовою особою) справи про адміністративне правопорушення, зокрема, з метою запобігти безпідставному притягненню такої особи до відповідальності.

Законодавство України про адміністративні правопорушення має каральну направленість (більш кримінальна), а тому з урахуванням принципів і загальних засад КУпАП, практики Європейського Суду по правах людини, передбачається принцип презумпції невинності особи, поки її винуватість не буде доведена у встановленому законом порядку.

Усі сумніви щодо доведеності вини суд трактує на користь особи, що притягується до адміністративної відповідальності.

Враховуючи наведене Суд приходить до висновку, що матеріали справи про адміністративне правопорушення не містять належних та допустимих доказів наявності у діях малолітнього ОСОБА_2 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173-4 ч.3 КУпАП, а тому підстав для притягнення до адміністративної відповідальності його батька ОСОБА_1 за даною статтею у суду немає.

Разом з тим з досліджених у судовому засіданні доказів судом установлено, що ОСОБА_1 не виконував свої батьківські обов`язки щодо свого малолітнього сина ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , а саме не приділяв належної уваги до його виховання, дозвілля та поведінки, що виразилось в незадовільній поведінці останнього в навчальному закладі, тим самим його бездіяльність може містити ознаки складу іншого адміністративного правопорушення, але вирішення питання про відповідальність останнього за іншою статтею КУпАП за змістом ст.ст.254, 256, 257, 279, 294 КУпАП виходить за межі компетенції суду, оскільки за іншою статтею КУпАП працівниками поліції протокол відносно нього не складався та на розгляд суду не направлявся, а процесуальна можливість суду перекваліфікації складу адміністративного правопорушення нормами КУпАП не передбачена.

Аналізуючи докази по справі, суд дійшов висновку, що провадження по справі відносно ОСОБА_1 у вчиненні правопорушення, передбаченого ст.173-4 ч.3 КУпАП підлягає закриттю на підставі п.1 ст.247 КУпАП - у зв`язку з відсутністю складу адміністративного правопорушення.

На підставі п.1 ст.247 КУпАП, керуючись ст.ст.173-4 ч.3, 221, 283, 284, 285, 287-289 КУпАП, Суд,

ПОСТАНОВИВ:

Справу про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 по ст.173-4 ч.3 КУпАП провадженням закрити в зв`язку з відсутністю складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена до Чернівецького апеляційного суду через Вижницький районний суд протягом десяти днів з дня винесення постанови.

Суддя: І. В. Пилип`юк