Справа № 285/145/20
провадження № 3/0285/153/20
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

15.01.2020 року м. Новоград-Волинський

Суддя Новоград-Волинського міськрайонного суду Житомирської області Літвин О.О.

за участю секретаря Дуянової Г. Г.,

особи, відносно якої складено адміністративний протокол, ОСОБА_1 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду адміністративний матеріал, який надійшов

від Новоград-Волинського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Житомирській області,

про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянки України, уродженки та жительки АДРЕСА_1 , яка не працює та знаходиться у декретній відпустці,

за ч.1 ст.173-2 Кодексу України про адміністративне правопорушення,-

ВСТАНОВИЛА:

З адміністративного протоколу, який надійшов до суду 15.01.2020 слідує, що ОСОБА_1 19.11.2019 близько 16 год. 40 хв., по місцю свого проживання вчинила насильство в сім`ї відносно батька ОСОБА_2 , а саме: виражалась на його адресу нецензурною лайкою.

В судовому засіданні ОСОБА_1 вину не визнала та пояснила, що це її батько ображав, вдарив, а потім обзивав непристойними словами. Внаслідок чого вона викликала працівників поліції, які склали на нього протокол. Батько розізлився на неї за виклик поліції та сам заявив про насильство в сім`ї по відношенню до нього. Зазначила, що разом з чоловіком та дітьми проживає в одному будинку з батьком, який постійно конфліктує, влаштовує сварки та всіляко намагається вижити її з дому.

Допитаний в судовому засіданні ОСОБА_2 підтвердив суду, що поліцію справді викликала його донька, з якою він сварився і ображали один одного. Коли дізнався, що працівники поліції склали на нього протокол, розсердився на доньку і також захотів, щоб на неї склали протокол за насильство в сім`ї, про що цього ж дня повідомив поліцію.

Допитана ОСОБА_3 пояснила суду, що була свідком сварки своєї невістки ОСОБА_1 з батьком, який перший розпочав виражатись нецензурною лайкою до доньки, ображав її, а потім вдарив.

Відповідно до ст.9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Провадження у справі про адміністративне правопорушення передбачає низку визначених у законі послідовних дій відповідного органу (посадової особи). За загальним правилом фіксація адміністративного правопорушення починається зі складення уповноваженою посадовою особою протоколу про його вчинення.

З метою забезпечення дотримання прав особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, індивідуалізації її відповідальності та реалізації вимог статті 245 КУпАП щодо своєчасного, всебічного, повного і об`єктивного з`ясування обставин справи, вирішення її у відповідності з законом уповноважений орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна ця особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, а також інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

У наведених положеннях КУпАП визначено систему правових механізмів щодо забезпечення дотримання прав особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, на стадії розгляду уповноваженим органом (посадовою особою) справи про адміністративне правопорушення, зокрема, з метою запобігти безпідставному притягненню такої особи до відповідальності. Водночас вказані положення є законодавчими гарантіями об`єктивного і справедливого розгляду справи про адміністративне правопорушення, реалізація яких можлива лише у разі, якщо між стадією складення протоколу про адміністративне правопорушення і стадією розгляду відповідної справи по суті існуватиме часовий інтервал, достатній для підготовки до захисту кожному, хто притягається до адміністративної відповідальності.

Даних про те, що ОСОБА_1 своїми діями умисно вчинила домашнє насильство в сімї, у справі немає. В основу рішення про її винність у вчиненні адміністративного правопорушення неможливо покласти покази батька ОСОБА_2 , оскільки на нього 19.11.2019 також був складений протокол за ч. 1 ст.173-2 КУпАП за вчинення домашнього насильства відносно своєї доньки. Принагідно зазначити, що протокол на ОСОБА_1 був складений в часі пізніше, ніж на її батька, що підтверджує її покази, дані в судовому засіданні.

Також у суду немає підстав не довіряти показанням свідка ОСОБА_3 , які є логічними і послідовними, доповнюють покази ОСОБА_1 та узгоджуються між собою.

Таким чином, окрім протоколу про адміністративне правопорушення серії АПР18 № 467876 від 19.11.2019, складеного на ОСОБА_1 , відсутні будь-які докази, що підтверджують факт вчинення нею адміністративного правопорушення.

Працівником поліції при складанні протоколу не було враховано вимоги ст.251 КУпАП та не зібрано і не долучено до матеріалів безперечних доказів, які б вказували на наявність в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення,

Виходячи з вищевикладеного, аналізуючи всі обставини справи та наявні матеріали вважаю, що в діях ОСОБА_1 відсутній склад адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173-2 КУпАП, а тому провадження в справі підлягає закриттю за відсутністю в її діях складу правопорушення.

В підсилення своєї правової позиці, звертаю увагу на практику Європейського Суду з прав людини, який у своєму рішенні по справі «Аллене де Рібермон проти Франції» наголошував, що сфера застосування принципу невинуватості значно ширше, чим це представляється: презумпція невинуватості обов`язкова не тільки для кримінального суду, який вирішує питання про обґрунтованість обвинувачення, але і для всіх інших суспільних відносин. Обов`язок адміністративного органу нести тягар доведення є складовою презумпції невинності і звільняє особу від обов`язку доводити свою непричетність до скоєння порушення. Суд вправі обґрунтовувати свої висновки лише доказами, що випливають зі співіснування достатньо переконливих, чітких і узгоджених між собою висновків чи схожих неспростовних презумпцій факту (справа «Коробов проти України»), тобто таких, що не залишають місце сумнівам, оскільки наявність останніх не узгоджується із стандартом доказування «поза розумним сумнівом» (справа «Ірландія проти Сполученого королівства).

Керуючись ст.ст.9, 247 п.1, 251, 280, 283, 284 КУпАП,

ПОСТАНОВИЛА:

Провадження по справі про притягнення до адміністративної відповідальності за ч.1 ст.173-2 КУпАП ОСОБА_1 закрити у зв`язку із відсутністю в її діях складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена до апеляційного суду Житомирської області через Новоград-Волинський міськрайонний суд протягом 10 (десяти) днів з дня її винесення.

Суддя О.О. Літвин