Провадження № 3/756/6835/20
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

24 листопада 2020 року м. Київ

Суддя Оболонського районного суду міста Києва Жук М.В., розглянувши адміністративні матеріали, які надійшли від Оболонського УП ГУ НП в м. Києві про притягнення до адміністративної відповідальності за ст. 173-2 КУпАП ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, не працюючого, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ,

в с т а н о в и в:

Згідно протоколу про адміністративне правопорушення серії ВАБ № 332366, ОСОБА_1 27.10.2020 року о 20 год. 25 хв. ОСОБА_1 , перебуваючи за місцем проживання за адресою: АДРЕСА_1 , вчинив домашнє насильство відносно матері ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .

У судове засідання ОСОБА_1 не з`явився, про розгляд справи про адміністративне правопорушення повідомлявся належним чином, заяв, заперечень суду не надав, у зв`язку з чим суд вважає можливим розглянути справу за його відсутності за наявними матеріалами.

Дослідивши матеріали справи про адміністративне правопорушення, дійшов наступного висновку.

Частинами 1 - 3 ст. 7 КУпАП встановлено, що ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв'язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності. Застосування уповноваженими на те органами і посадовими особами заходів адміністративного впливу провадиться в межах їх компетенції, у точній відповідності з законом.

Згідно зі ст. 245 КУпАП суддя при розгляді справи про адміністративне правопорушення має своєчасно, всебічно, повно й об`єктивно з`ясувати обставини справи і вирішити її в точній відповідності із законом.

За змістом ст. 268 КУпАП справа про адміністративне правопорушення, передбачене ст. 173-2 цього Кодексу, розглядається в присутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності.

Відповідно до вимог ст. 280 КУпАП суд, при розгляді справи про адміністративне правопорушення, крім іншого, зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Доказами в справі про адміністративне правопорушення, що визначено в ст. 251 КУпАП, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Відповідно до вимог ч. 2 ст. 251 КУпАП обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративне правопорушення.

Враховуючи положення ст. 6 Конвенції про захист людини і основоположних свобод, а також беручи до уваги висновки ЄСПЛ у справах «Малофаєва проти Росії», рішення від 30.05.2013 року, та «Карелін проти Росії», рішення від 20.09.2016 року, ЄСПЛ серед іншого зазначив, що у випадку, коли викладена в протоколі фабула адміністративного правопорушення не відображає всіх істотних ознак складу правопорушення, суд не має права самостійно редагувати її, а так само не може відшукати докази на користь обвинувачення, оскільки це становитиме порушення права на захист (особа не може належним чином підготовитися до захисту) та принципу рівності сторін процесу (оскільки особа має захищатися від обвинувачення, яке підтримується не стороною обвинувачення, а фактично судом).

Досліджені у судовому засіданні адміністративні матеріали не дають підстави для висновку про те, що ОСОБА_1 вчинив зазначений в протоколі про адміністративне правопорушення проступок.

Так, сам по собі протокол про адміністративне правопорушення не є доказом вини особи, яка притягується до адміністративної відповідальності у випадку якщо зазначені в ньому відомості не підтверджуються належними та допустимими доказами.

Враховуючи, що уповноваженою на складення адміністративного протоколу посадовою особою не забезпечено прибуття особи, що притягується до адміністративної відповідальності у судове засідання у визначений законом строк, суд позбавлений можливості перевірити допустимість долучених до адміністративних матеріалів доказів, а тому визнає їх неналежними.

За таких обставин адміністративні матеріали не містять належних та допустимих доказів вчинення ОСОБА_1 проступку, що йому інкримінується,

За змістом п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП, провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю, зокрема у разі відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 247, 279, 283-285 КУпАП,

п о с т а н о в и в:

Провадження у справі про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за правопорушення, передбачене ст. 173-2 КУпАП - закрити у зв`язку із відсутністю складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом десяти днів з дня винесення постанови.

Апеляційна скарга, подання прокурора подаються до Київського апеляційного суду через Оболонський районний суд міста Києва.

Суддя