Справа № 587/2314/20
ПОСТАНОВА
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
14 грудня 2020 року суддя Сумського районного суду Сумської області Черних О.М.,розглянувши матеріали, які надійшли від Сумського РВП ГУ НП в Сумській області про притягнення до ад міністративної відповідальності
ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Тернівка Конотопського району, Сумської області, громадянина України, непрацюючого, зареєстрованого: АДРЕСА_1 , проживаючого:АДРЕСА_2 , паспорт НОМЕР_1 , виданий 04.04.2015 року Ковпаківським РВ
за ч. 2 ст. 173-2 КУпАП, -
30.10.2020 року до Сумського районного суду Сумської області надійшов матеріал про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за вчинення правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 173-2 КУпАП.
Відповідно до ст. ст. 245, 280 КУпАП під час розгляду матеріалів про адміністративне правопорушення суд повинен з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.
Об`єктивна сторона складу правопорушення це система передбачених адміністративно-правовою нормою ознак, що характеризують зовнішню сторону проступку; протиправне діяння (бездіяльність);шкідливі наслідки діяння; причинний зв`язок між діянням (бездіяльністю) та наслідками.
Згідно з протоколом серії АПР18 № 703552, 24 жовтня 2020 року близько 23-00 год. ОСОБА_1 , знаходячись за місцем мешкання в АДРЕСА_2 , вчинив відносно своєї співмешканки ОСОБА_2 насильство в сім`ї, а саме умисні дії психологічного характеру, що полягали у висловлюванні на її адресу нецензурною лайкою та погрозах фізичною розправою, внаслідок чого могла бути завдана шкода психічному здоров`ю ОСОБА_2 , чим скоїв правопорушення, передбачене ч. 2 ст. 173-2 КУпАП, оскільки правопорушення, передбачене ст. 173-2 КУпАП останній вчинив повторно протягом року.
В судове засідання ОСОБА_1 не з`явився, хоч про час та місце розгляду справи був повідомлений належним чином, заяв та клопотань про відкладення розгляду справи від нього не надходило.
Згідно практики Європейського суду з прав людини у справах "Лучанінова проти України", "Малофєєва проти Росії", "Карелін проти Росії" суд має бути неупередженим і безстороннім і не вправі самостійно змінювати на шкоду особі формулювання правопорушення, викладене у фабулі протоколу про адміністративне правопорушення. Відповідне формулювання слід вважати по суті викладенням обвинувачення у вчиненні адміністративного правопорушення, винуватість у скоєнні якого має бути доведено не судом, а перед судом у змагальному процесі. Суд також не має права самостійно відшукувати докази винуватості особи у вчиненні правопорушення, оскільки таким чином, неминуче перебиратиме на себе функції обвинувача, позбавляючись статусу незалежного органу правосуддя, що є порушенням ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.
Відповідно до ст. 62 Конституції України ніхто не зобов`язаний доводити свою невинуватість у вчиненні злочину. Обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь. Презумпцію невинуватості необхідно розглядати в загально правовому і процесуальному значеннях. Як загально-правова вимога вона визначає положення особи в суспільстві. Хоча цей принцип сформульований як кримінальний процесуальний, однак його дія виходить за рамки лише кримінального процесу. Презумпція невинуватості - об`єктивне правоположення. Це вимога закону, звернена до всіх громадян, посадових осіб, державних і громадських організацій, до суспільної думки в цілому. Такої позиції дотримується і ЄСПЛ, що у своєму рішенні від 10 лютого 1995 р. у справі "Аллене де Рібермон проти Франції" підкреслив, що сфера застосування принципу презумпції невинуватості є значно ширшою: він обов`язковий не лише для кримінального суду, який вирішує питання про обґрунтованість обвинувачення, а й для всіх інших органів держави.
Зважаючи на вищевикладене, суд приходить до висновку, що жодним доказом не доведено, що потерпіла ОСОБА_2 зазнала образ, що нецензурна лайка ОСОБА_1 була спрямована саме на образу потерпілої, а не є його постійною мовою спілкування, наприклад через брак виховання, а тому справа про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 підлягає закриттю.
А тому, керуючись ст. 247 ч. 1 КУпАП, суддя,-
Провадження по справі відносно ОСОБА_1 закрити, за відсутністю в його діях складу правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 173-2 КУпАП.
Постанова може бути оскаржена протягом десяти днів з моменту її винесення.

Суддя О.М.Черних