Справа № 467/40/20
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20.01.2020 року Суддя Арбузинського районного суду Миколаївської області Догнарєва І.О., розглянувши справу про адміністративне правопорушення, яка надійшла з Арбузинського ВП Братського ВП ГУНП в Миколаївській області про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки смт. Арбузинка Миколаївської області, фактично проживає за адресою: АДРЕСА_1 , ідентифікаційний номер НОМЕР_1 , раніше до адміністративної відповідальності не притягувалася,

за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч.3 ст.184 КУпАП, -

В С Т А Н О В И В:

Згідно протоколу про адміністративне правопорушення серія АПР 18 265969 від 02.10.2019 року о 12 год 30 хв. в смт. Арбузинка по вул. Шевченка в Арбузинській ЗОШ №2 I-III ступеня в кабінеті №6 неповнолітня ОСОБА_2 вчинила діяння, які мають ознаки правопорушення, а саме, виражалась в адресу неповнолітньої ОСОБА_3 нецензурною лайкою, мати ОСОБА_1 неналежним чином виконує обов`язки по вихованню неповнолітньої доньки. Тим самим, згідно протоколу ОСОБА_1 вчинила адміністративне правопорушення, передбачене ч.3 ст.184 КУпАП.

У судовому засіданні ОСОБА_1 вину не визнала та пояснила, що зі слів доньки ОСОБА_2 , остання прогуляла уроки, а ОСОБА_4 доповіла про це адміністрації школи. Коли її донька ОСОБА_5 зайшла на перерві до класу, то ОСОБА_6 почала пред`являти до неї претензії, щодо її прогулів. Після цього між дівчатами почалася сварка, під час якої вони обзивали один одного. За її доньку ОСОБА_5 заступилась ОСОБА_7 , також обзиваючи ОСОБА_4 . Потім ОСОБА_1 . викликала адміністрація школи. Коли вона прийшла до школи, то вже сварка між неповнолітніми закінчилась.

Суд, ознайомившись з матеріалами справи, заслухавши пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, встановив, що вина ОСОБА_1 не знайшла свого підтвердження, а склад адміністративного правопорушення, передбаченого ч.3 ст.184, відсутній з таких підстав.

У відповідності зі ст. 251 КпАП України доказами у справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на підставі яких у встановленому законом порядку суддя встановлює наявність або відсутність адміністративного правопорушення, винність особи, яка притягається до адміністративної відповідальності в його вчиненні та інші обставини, які мають значення для правильного розгляду справи.

На підставі ст. 252 КпАП України оцінка доказів при розгляді справ про адміністративні правопорушення ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності.

Згідно протоколу про адміністративне правопорушення ОСОБА_1 ставиться в провину те, що вона будучи матір`ю неповнолітньої ОСОБА_2 , 2004 року народження, ухиляється від виконання батьківських обов`язків, що виразилося в тому, що її неповнолітня донька ОСОБА_2 виражалась в адресу своєї однокласниці ОСОБА_4 нецензурними словами.

Протокол про адміністративне правопорушення не містить посилань на норми КУпАП, за які передбачена адміністративна відповідальність за нецензурну лайку. Водночас, відповідно до ст.173 КУпАП передбачена відповідальність за дрібне хуліганство, тобто нецензурну лайку в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Відтак, склад адміністративного правопорушення, що інкримінується ОСОБА_1 в протоколі серія АПР 18 265969 від 02.10.2019 року сформульовано некоректно, що порушує право особи, що притягується до адміністративної відповідальності на захист.

Крім того, виходячи із правового висновку Верховного Суду України, сформульованого в постанові від 4 жовтня 2012 року (справа N 5-17кс12) хуліганські дії завжди посягають на громадський порядок та інші зазначені вище об`єкти захисту. Зміст та спрямованість цього діяння висновуються із характеру дій особи, яка їх вчиняє, а також із стосунків, які склалися між такою особою та потерпілим.

Особливість мотиву хуліганства полягає у причинній зумовленості. Спонуки вчинити такі дії можуть бути різні. Поєднує їх те, що вони, здебільшого, позбавлені будь-якої необхідності, нерідко постають із бажання особи показати свою ніби вищість (винятковість), чи з розгнузданого самолюбства, пов`язаного з неповагою до особи, людської гідності, байдужим ставленням до законів і правил поведінки.

Натомість, як вбачається з письмових пояснень, які містяться в матеріалах справи між неповнолітніми ОСОБА_2 та ОСОБА_3 відбувся міжособистий конфлікт з приводу дій ОСОБА_2 , в який вмішалась їхня однокласниця ОСОБА_8 , під час якого лунала нецензурна лайка, натомість безпричинного висловлення ОСОБА_2 в громадському місці нецензурної лайки з метою самоутвердитись перед іншими учасниками з пояснень учасників цієї події судом не установлено.

Відтак, як вбачається з матеріалів справи та пояснень ОСОБА_1 наміру порушувати громадський порядок її донька не мала, вона не висловлювала свою зверхність чи неповагу до неповнолітніх, участь у конфлікті приймали як неповнолітня ОСОБА_2 так і потерпіла неповнолітня ОСОБА_3 та їх образи були взаємними, спричиненими наявним між дітьми конфліктом.

З огляду на фактичні обставини справи, сутність і зміст поняття «дрібне хуліганство», і досліджені докази, суд вважає, що в діях ОСОБА_2 відсутній склад проступку у виді дрібного хуліганства, з огляду на вищенаведе.

Положення ч.3 ст.184 КУпАП передбачають відповідальність батьків за вчинення неповнолітніми віком від чотирнадцяти до шістнадцяти років правопорушення, відповідальність за яке передбачено цим Кодексом, крім порушень, передбачених частинами третьою або четвертою статті 173-4 цього Кодексу.

Оскільки в діях неповнолітньої ОСОБА_2 відсутній склад адміністративного правопорушення, відповідно дана обставина виключає відповідальність матері за ч.3 ст.184 КУпАП.

Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

Згідно ст.62 Конституції України ніхто не зобов`язаний доводити свою невинуватість у вчиненні злочину (правопорушення). Обвинувачення не може ґрунтуватися на припущеннях.

Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Відповідно до ст. 247 КУпАП визначені обставини, що виключають провадження у справі про адміністративне правопорушення, серед яких пунктом 1 визначено відсутність складу адміністративного правопорушення.

Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на користь ОСОБА_1 .

Таким чином, у суду відсутні підстави для притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності, зважаючи на те, що достатніх доказів вчинення ним адміністративного правопорушення, визначеного ч.3 ст.184 КУпАП під час розгляду адміністративних матеріалів в суді, - не здобуто, а ті що надані в якості підтвердження вчинення правопорушення, - суд оцінює критично з наведених вище обставин.

Крім того, матеріали надійшли до суду з порушенням строків накладення адміністративного стягнення, передбачених ст. 38 КУпАПА, а саме, 08.01.2020 року, тоді як з матеріалів справи вбачається, що правопорушення вчинено 02.10.2020 року.

За змістом ст.247 КУпАП, справа про адміністративне правопорушення відносно особи може бути закрита як з реабілітуючих, так з і нереабілітуючих підстав.

Так, п.1 ст. 247 КУпАП, зокрема, передбачено, що провадження у справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за відсутності події і складу адміністративного правопорушення, що є реабілітуючою підставою для закриття провадження.

Закриття провадження на підставі п.7 ст. 247 КУпАП у зв`язку із закінченням на момент розгляду справи про адміністративне правопорушення строків накладення адміністративного стягнення, передбачених ст. 38 КУпАП, відповідно є нереабілітуючою підставою для закриття провадження.

Отже, на підставі викладеного суд прийшов до висновку про закриття провадження у справі на підставі п.1 ст. 247 КУпАП, тобто за відсутністю складу адміністративного правопорушення, оскільки в діях неповнолітньої ОСОБА_2 відсутній склад адміністративного правопорушення.

З урахуванням викладеного провадження у справі про адміністративне правопорушення, на підставі п.1 ч.1 ст.247 КУпАП, підлягає закриттю за відсутністю складу адміністративного правопорушення.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 23, 33, 184, 247 КУпАП, суддя

П О С Т А Н О В И В:

Провадження в справі про притягнення ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , до адміністративної відповідальності за ч. 3 ст.184 КУпАП, - закрити у зв`язку з відсутністю складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена до Миколаївського апеляційного суду через Арбузинський районний суд Миколаївської області на протязі десяти днів з дня її винесення.

Постанова суду у справі про адміністративне правопорушення набирає законної сили після закінчення строку оскарження цієї постанови і може бути пред`явлена до виконання протягом трьох місяців з дня набрання нею законної сили.

Суддя І.О. Догарєва