Справа №705/3751/19
3/705/80/20
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

17 січня 2020 року суддя Уманського міськрайонного суду, Черкаської області Годік Л.С., за участю адвоката Олішевського В.В., розглянувши матеріали, які надійшли з Головного управління ДФС у Черкаській області про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ІПН НОМЕР_1 , ФОП, проживаючого по АДРЕСА_1 , за ч. 1 ст. 164 КУпАП,-

В С Т А Н О В И В :

Згідно протоколу про адміністративне правопорушення №22/19 від 18.07.2019р., складеного ст.о/у ОУ ГУ ДФС у Черкаській області Мирошніченко В.В., гр.ФОП ОСОБА_1 порушив ст. 11 Закону України «Про державне регулювання, виробництво та обіг спирту етилового, коньячного і плодового алкогольних напоїв та тютюнових виробів», а саме в приміщенні магазину за адресою: Черкаська область с. Кочержинці вул. Перемоги, 12, де здійснювалось зберігання з метою реалізації та реалізація алкогольних напоїв та тютюнових виробів без відповідної ліцензії на продаж підакцизних товарів.

ОСОБА_1 в судове засідання не з`явився.

ОСОБА_2 в суді надав письмові пояснення ОСОБА_1 , про те, що він з 2003 року здійснює підприємницьку діяльність, вид діяльності: 47.11 роздрібна торгівля в неспеціалізованих магазинах переважно продуктами харчування. 18.07.2019 року, близько 10 год. 00 хв. до нього в магазин прийшли працівники ГУ ДФС у Черкаській області Ганоль ОСОБА_3 . ОСОБА_4 та ОСОБА_5 , яким він відмовив у перевірці, оскільки ними не було надано належних документів для здійснення перевірки. Під час ознайомлення з матеріалами в суді йому стало відому, що працівники ДФС склали акт про відмову в допуску до проведення перевірки, тому акт перевірки №83/23-00-40-0224/ від 19.07.2019 та акт зняття залишків ТМЦ від 18.07.2019 не можна розцінювати, як доказ. Підпису він в ніяких документах не ставив. Вважає, що в протоколі №22/9 про адміністративне правопорушення має бути зазначено посилання на відповідний нормативний акт, тобто Закон України із зазначенням конкретної статті, яка вважається порушеною, однак таке посилання у протоколі відсутнє. В протоколі ОСОБА_6 посилається на ст. 11 ЗУ «Про державне регулювання виробництва і обігу спирту етилового, коньячного і плодового, алкогольних напоїв, тютюнових виробів». Стаття 11 вказаного закону має назву «Маркування алкогольних напоїв та тютюнових виробів» і до суті протоколу ніякого відношення не має. Стаття 11 знаходиться в розділі 111 «Атестація виробництва, якість продукції», тому йому не зрозуміло яке саме правопорушення ним було вчинено і яку норму закону порушено. Відповідно до ст. 256 КУпАП у протоколі про адміністративне правопорушення крім місця, часу вчинення і суті останнього необхідно було зазначити і правильно нормативний акт, яким передбачено відповідальність за нього, наводити пояснення правопорушника, інші відомості, які необхідні для своєчасного, всебічного, повного та об`єктивного з`ясування обставин справи вирішення її у точній відповідності із законом. Вказує на те, що адміністративний матеріал направлявся на доопрацювання, однак недоліки усунуті не були. Крім того, підакцизний товар про який вказують працівники ДФС з магазину ФОП ОСОБА_1 , в порушення вимог ст. 265 КУпАП не вилучався. Не вилучався по тій причині, що його там не було. Фальсифікація адміністративних матеріалів була проведена лише з метою помсти за недопущення працівників ДФС до проведення перевірки.

При підготовці до розгляду справи про адміністративне правопорушення згідно вимог ст. 278 КпАП України було виявлено наступні порушення, які позбавляють суддю можливості належним чином розглянути дану справу.

Так, в порушення вимог ст. 256 КпАП в протоколі про адміністративне правопорушення не зазначено об`єктивну сторону адміністративного правопорушення з врахуванням особливостей диспозиції ч. 1 ст. 164 КУпАП, а також у протоколі не зазначено точно і правильно нормативний акт, яким передбачено відповідальність за нього. У протоколі про адміністративне правопорушення взагалі відсутні посилання на те чи здійснювалася господарська діяльність, її вид.

Адміністративний матеріал повертався до Головного управління ДФС у Черкаській області для усунення вказаних в постанові судді від 05.09.2019 року недоліків, однак недоліки усунуто не було.

Згідно доданого рапорту старшого о/у відділу ПНОПТ оперативного управління ГУ ДФС у Черкаській області Мірошниченка Владислава, на підтвердження здійснення ОСОБА_1 господарської діяльності та саме зберігання з метою реалізації та реалізація алкогольних напоїв та тютюнових виробів без відповідної ліцензії підтверджується фотокартками, однак з доданих копій фотокарток не зрозуміло ким, коли та де вони були здійсненні, тому суд не може брати їх до уваги як належний доказ.

Також до адміністративного протоколу додано пояснення ОСОБА_7 , який був опитаний поліцейським в якості свідка, який вказав, що бачив, що власник ОСОБА_1 не допустив працівників ДФС України в Черкаській області до перевірки магазину в с. Кочержинці, що підтверджується і рапортом старшого о/у ВПНОПТ ОУ ГУ ДФС у Черкаській області.

Враховуючи зазначене не зрозуміло, яким чином працівниками національної поліції встановлено факт зберігання з метою збуту алкогольних напоїв та тютюнових виробів в приміщенні магазину по АДРЕСА_2 .

Оцінюючи зазначені вище докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному досліджені всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю суд враховує.

Для того, щоб особа була притягнута до адміністративної відповідальності, необхідно довести наявність в її діях (бездіяльності) складу та події адміністративного правопорушення.

Стандарт доведення вини „поза розумним сумнівом означає, що при доведенні винуватості особи не повинно залишатися жодного „розумного сумніву в цьому, тоді як наявність такого „розумного сумніву у винуватості особи є підставою для його виправдання.

Отже, в силу принципу презумпції невинуватості, діючого при розгляді справ про адміністративні правопорушення, всі сумніви у винності особи, що притягується до адміністративної відповідальності, тлумачаться на її користь, а недоведена вина прирівнюється до доведеної невинуватості.

Слід зауважити, що в деяких справах проти України Європейський Суд розглядав питання про віднесення правопорушень передбачених КУпАП до „кримінального аспекту в розумінні Конвенції, що з огляду на суворість передбаченого покарання правопорушення, не є незначним (див. пункт 33 рішення у справі „Гурепка проти України (№ 2)) та такі адміністративні провадження слід вважати по суті кримінальними і такими, що вимагають застосування всіх гарантій статті 6 Конвенції.

З огляду на міркування викладені вище суддя не може покласти в основу обвинувачення вказані матеріали, оскільки вони зібрані та оформлені не належним чином.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП, провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.

За даних обставин суддя приходить до висновку, що наявні всі підстави для закриття провадження у справі за відсутністю в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення.

Враховуючи вищевикладене, керуючись ч. 1 ст. 164, п. 1 ст. 247, ст.ст. 283, 284, 294 КУпАП, суддя

П О С Т А Н О В И В :

Закрити провадження в справі щодо притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч. 1 ст. 164 КУпАП, за відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена до Черкаського апеляційного суду через Уманський міськрайонний суд Черкаської області протягом десяти днів з дня її винесення.

Суддя Леся Сергіївна Годік