Справа № 186/36/20
Провадження № 3/0186/44/20
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

в справі про адміністративне правопорушення

13 січня 2020 року суддя Першотравенського міського суду Дніпропетровської області Кривошея С.С., розглянувши матеріали справу про адміністративне правопорушення, що надійшла від Першотравенського ВП Павлоградського ВП ГУНП в Дніпропетровській області, відносно:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця і мешканця АДРЕСА_1 , непрацюючого, громадянина України, притягнутого за ст.173 КУпАП України,

В С Т А Н О В И Л А:

12 січня 2020 року о 04 годині 45 хвилин ОСОБА_1 , перебуваючи біля будинку №25 по вулиці Шкільній, міста Першотравенська, Дніпропетровської області, у громадському місці, лаявся грубою нецензурною лайкою в бік працівників поліції при цьому, мав явні ознаки алкогольного сп`яніння, чим порушив громадський порядок та спокій громадян.

У судовому засіданні правопорушник ОСОБА_1 вину у вчиненому адміністративному правопорушенні визнав у повному обсязі.

Вислухавши правопорушника, вивчивши матеріали справи, дійшла висновку, що в діях ОСОБА_1 присутній склад адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП.

Згідно ст.245 КУпАП, завданнями провадження у справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

Відповідно до ст.251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Згідно ст.280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

При цьому, з суб`єктивної сторони хуліганські дії правопорушника характеризуються умисною виною та мотивом явної неповаги до суспільства. Так, ОСОБА_1 умисно порушив громадський порядок зумовлений закономірностями соціального розвитку системи правил та інститутів, що забезпечують упорядкованість суспільних відносин і надають їм певної організаційної форми.

Ступінь грубості порушеного ним громадського порядку полягає у вчиненні хуліганських дій, їх наслідків, місця й тривалості їх вчинення, кількості потерпілих від зазначених дій, їхнього віку, стану здоров`я, істотності порушення їхніх інтересів або інтересів підприємств, установ, організацій. ОСОБА_1 , як особа яка вчинила хуліганські дії, свідомо нехтував вказаними правилами поведінки в суспільстві.

Мотивом порушення громадського порядку стала його неповага до суспільства, бажання реалізувати індивідуальну потребу самоствердження. При цьому, явною, очевидною як для самого нього, так і для оточуючих, неповагою до суспільства було його прагнення показати свою зневагу до існуючих правил і норм поведінки в суспільстві, самоствердитися за рахунок приниження інших осіб, протиставити себе іншим громадянам, суспільству, державі.

Згідно п.3 постанови Пленуму Верховного Суду України №10 від 22.12.2006 року «Про судову практику у справах про хуліганство» при вирішенні питання про відмежування кримінально караного хуліганства від дрібного слід виходити з того, що відповідно до ч.1 ст.296 КК хуліганство - це умисне грубе порушення громадського порядку з мотивів явної неповаги до суспільства, яке супроводжується особливою зухвалістю або винятковим цинізмом.

Необхідно зазначити, що у даному конкретному випадку таке порушення не супроводжувалось особливою зухвалістю або винятковим цинізмом, тому зазначений проступок ОСОБА_1 кваліфікований органами Національної поліції, як дрібне хуліганство, відповідальність за яке передбачена ст.173 Кодексу України про адміністративні правопорушення.

Стаття 173 КУпАП передбачає відповідальність правопорушника за скоєння дрібного хуліганства, тобто нецензурна лайка в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Згідно ст.9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права та свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Вина ОСОБА_1 у скоєнні адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП підтверджується дослідженими судом доказами, зокрема: протоколом про адміністративне правопорушення серії АПР18 №292857 від 12 січня 2020 року; протоколом про адміністративне затримання серії АА №185734 від 12 січня 2020 року; відеозаписом з боді-камери поліцейського, яким зафіксовано факт висловлювання ОСОБА_1 грубою нецензурною лайкою у громадському місці в бік працівників поліції.

При визначенні виду та розміру адміністративного стягнення, суддя виходить з характеру вчиненого правопорушення, особи правопорушника, ступеню його вини, обставин, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, та інших вимог ст.33 КУпАП. Обставини, що обтяжують покарання скоєння правопорушення у стані алкогольного сп`яніння. Обставини, що пом`якшують покарання щире каяття у скоєному, тому приходжу до висновку про наявність підстав для застосування до правопорушника ОСОБА_1 , адміністративного стягнення у вигляді адміністративного арешту, передбаченого санкцією ст.173 КУпАП, оскільки лише за таких обставин може бути досягнута мета перевиховання й попередження вчинення ним нових правопорушень, пов`язаних із грубими порушеннями громадського порядку.

Відповідно до ст. 40-1 КУпАП судовий збір у провадженні по справі про адміністративне правопорушення у разі винесення судом (суддею) постанови про накладення адміністративного стягнення сплачується особою, на яку накладено таке стягнення.

Керуючись ст.24, ст.173, п.1 ч.1 ст.284 КУпАП, -

П О С Т А Н О В И Л А:

Визнати ОСОБА_1 винним у скоєнні адміністративного правопорушення передбаченого ст.173 КУпАП та накласти адміністративне стягнення у вигляді адміністративного арешту на строк 2 (дві) доби.

Стягнути з ОСОБА_1 на користь держави судовий збір у розмірі 420 (чотириста двадцять) гривень 40 копійок.

Постанова судді у справі про адміністративне правопорушення може бути оскаржена протягом десяти днів з дня винесення постанови особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником, а також прокурором у випадках, передбачених частиною п`ятою статті 7 та частиною першою статті 287 цього Кодексу.

Постанова судді у справах про адміністративне правопорушення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, за винятком постанов про застосування стягнення, передбаченого статтею 32 або 32-1 цього Кодексу, а також постанов, прийнятих за результатами розгляду справ про адміністративні правопорушення, передбачені статтею 185-3 цього Кодексу.

СУДДЯ: /С.С. КРИВОШЕЯ./