ХЕРСОНСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Справа № 657/1285/20
Провадження № 33/819/503/20 Головуючий в 1 інстанції Скригун В.В.
Категорія: ст. 44-3 КУпАП Доповідач в апеляційній інстанції Батрак В.В.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11 грудня 2020 року. Херсонський апеляційний суд під головуванням судді Батрак В.В, розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження та апеляційну скаргу особи, яка притягнута до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 на постанову Каланчацького районного суду Херсонської області від 29 жовтня 2020 року, якою

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , проживаючу за адресою: АДРЕСА_1 .

визнано винною у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 44-3 КУпАП та накладено адміністративне стягнення у виді штрафу в розмірі тисячі неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що складає 17000 грн.,

ВСТАНОВИВ:

Згідно з постановою Каланчацького районного суду Херсонської області, 13 вересня 2020 року о 15:40 год. ОСОБА_1 , перетнувши адміністративну межу з АР Крим, відмовилася від обов`язкової обсервації в Каланчацькій РЛ, відповідно до постанови КМУ від 11.03.2020 № 641. Таким чином, вчинила адміністративне правопорушення передбачене ст. 44-3 КУпАП.

Не погоджуючись із вказаною постановою суду ОСОБА_1 подала клопотання про поновлення строку та апеляційну скаргу.

В клопотанні зазначає, що повістки про виклик до суду отримувала із запізненням, а копію оскаржуваної постанов лише -13.11.2020 року, у зв`язку із чим, вважає, що строк порушено із поважних причин, а відтак останній підлягає поновленню.

В апеляційній скарзі посилається на порушення судом норм матеріального та процесуального права, однобічне та неповне з`ясування всіх обставин справи, просить оскаржувану постанову скасувати, у зв`язку із відсутністю в її діях складу адміністративного правопорушення, а провадження у справі закрити.

З приводу обставин вчиненого правопорушення зауважує, що після перетину державного кордону між АР Крим та Херсонською областю працівниками Державної прикордонної служби та працівниками поліції не було повідомлено про наслідки відмови від обсервації у Каланчацькій районній лікарні та не було повідомлено про те, що на неї буде складено адмінпротокол. Зазначила, що в силу похилого віку самостійно не могла прочитати протокол та просто підписала його на місці де вказав поліцейський.

Заслухавши доповідь головуючого, вивчивши та дослідивши, матеріали справи, перевіривши доводи апеляційної скарги, апеляційний суд приходить до наступного.

Згідно із ст. 289 КУпАП скаргу на постанову по справі про адміністративне правопорушення може бути подано протягом десяти днів з дня винесення постанови. В разі пропуску зазначеного строку з поважних причин цей строк за заявою особи, щодо якої винесено постанову, може бути поновлено органом (посадовою особою), правомочним розглядати скаргу. Строк на апеляційне оскарження даної постанови слід поновити, оскільки він пропущений з поважних причин, так як ОСОБА_1 , несвоєчасно отримувала повістки про виклик до суду, а оскаржувану постанову вчасно не отримала, що позбавило її можливості оскаржити її у строк, передбачений ст. 289 КУпАП.

Відповідно до ч.1 ст.9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

У відповідності до ст.245 КУпАП завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

Згідно ст.280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Вказані вимоги закону судом першої інстанції виконано належним чином.

Висновок районного суду про доведеність вини ОСОБА_1 у вчиненні правопорушення, передбаченого ст. 44-3 КУпАП, при обставинах викладених у постанові, відповідає фактичним обставинам справи, підтверджується перевіреними в судовому засіданні доказами, яким суд дав належну оцінку.

Так, положеннями ст. 44-3 КУпАП передбачена відповідальність за порушення правил щодо карантину людей, санітарно-гігієнічних, санітарно-протиепідемічних правил і норм, передбачених Законом України "Про захист населення від інфекційних хвороб", іншими актами законодавства, а також рішень органів місцевого самоврядування з питань боротьби з інфекційними хворобами.

Відповідно до Постанови Кабінету Міністрів України від 22 липня 2020 року № 641, із внесеними змінами, з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2 з 01 серпня 2020 року до 31 грудня 2020 року на усій території України встановлено карантин.

Виходячи із аналізу вказаних норм, а також положень ст.251 КУпАП протокол про адміністративне правопорушення та інші матеріали провадження мають містити відомості, щодо вчинення особою дій, а саме порушення правил карантинних заходів.

Поруч із цим, жодними доказами, наявними в матеріалах справи, в тому числі протоколом про адміністративне правопорушення серії ВАБ №275045 від 13.09.2020 року наявність дій з боку ОСОБА_1 направлених на порушення карантинних заходів не вбачається.

Так, у відповідності до вказаного протоколу, ОСОБА_1 , після перетину межі з АР Крим відмовилась від обов`язкової обсервації в Каланчацькій РЛ, у зв`язку із чим порушила п.10 Постанови КМУ № 641.

Однак, у відповідності до п.10 Постанови КМ України «Про встановлення карантину та запровадження посилених протиепідемічних заходів на території із значним поширенням гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2» (у редакції, що діяла на момент складання протоколу) На території України на період дії карантину забороняється:

1) перебування в громадських будинках і спорудах, громадському транспорті без вдягнутих засобів індивідуального захисту, зокрема респіраторів або захисних масок, що закривають ніс та рот, у тому числі виготовлених самостійно;

2) перебування на вулицях без документів, що посвідчують особу, підтверджують громадянство чи її спеціальний статус, без посвідчення про взяття на облік бездомної особи, довідки про звернення за захистом в Україні;

Відповідно до ч.3 ст.62 Конституції України, усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Враховуючи вищенаведені недоліки та суперечності, що містяться в матеріалах провадження, апеляційний суд приходить до переконання про відсутність належних, достатніх і переконливих доказів, які б поза розумним сумнівом підтверджували, що ОСОБА_1 порушувала карантинні заходи.

Таким чином, слід визнати, що судом не було досліджено всі обставини, що стосуються обставин правопорушення, його об`єктивної сторони, через що суд прийшов до передчасного висновку про наявність в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст.44-3 КУпАП, а тому постанова місцевого суду підлягає скасуванню.

Згідно ст.294 КУпАП в разі скасування постанови суду першої інстанції суд апеляційної інстанції повинен розглянути справу по суті з винесенням нового рішення, або закрити провадження у справі.

Відповідно до п.1 ч.1 ст.247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю у разі відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

Виходячи зі змісту п. 2 ч. 8 ст. 294 КУпАП - за наслідками розгляду апеляційної скарги, суд апеляційної інстанції має право скасувати постанову та закрити провадження у справі.

Враховуючи вищевикладене, суд апеляційної інстанції приходить до висновку, що апеляційна скарга ОСОБА_1 є обґрунтованою та такою, що підлягає задоволенню, а оскаржувана постанова скасуванню, із закриттям провадження у справі у зв`язку із відсутністю в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст.44-3 КУпАП.

На підставі вищенаведеного, керуючись ст. 247, 294 КУпАП, апеляційний суд,

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання ОСОБА_1 задовольнити.

Поновити ОСОБА_1 строк на апеляційне оскарження постанови Каланчацького районного суду Херсонської області від 29 жовтня 2020 року.

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 задовольнити.

Постанову Каланчацького районного суду Херсонської області від 29 жовтня 2020 року, якою ОСОБА_1 визнано винною у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 44-3 КУпАП та накладено адміністративне стягнення у виді штрафу в розмірі тисячі неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що складає 17000 грн скасувати та винести нову постанову, якою провадження у справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 за ст.44-3 КУпАП закрити на підставі п.1 ч.1 ст.247 КУпАП.

Постанова апеляційного суду набирає законної сили негайно після її винесення, є остаточною й оскарженню не підлягає.

Суддя: