ЧЕРНІВЕЦЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

23 листопада 2020 року м. Чернівці

Суддя судової палати з розгляду кримінальних справ та справ про адміністративні правопорушення Чернівецького апеляційного суду Струбіцька О.М., розглянувши адміністративну справу за апеляційною cкаргою адвоката Поляк О.М. в інтересах ОСОБА_1 на постанову Сторожинецького районного суду Чернівецької області від 30.10.2020 року, щодо ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , жителя АДРЕСА_1 , громадянина України, не працюючого за ст. 173 КУпАП, -

В С Т А Н О В И Л А:

Постановою Сторожинецького районного суду Чернівецької області від 30.10.2020 року ОСОБА_1 визнано винним у вчиненні правопорушення передбаченого статтею 173 КУпАП.

Звільнено ОСОБА_1 від адміністративної відповідальності у зв`язку із малозначністю вчиненого правопорушення та постановлено обмежитись відносно нього усним зауваженням.

Провадження у справі про адміністративне правопорушення передбачене ст.173 КУпАП, вчинене ОСОБА_1 закрито.

Згідно постанови районного суду, ОСОБА_1 14.09.2020 року близько 21:30 год. перебуваючи в п`яному вигляді в АДРЕСА_1 висловлювався нецензурними словами на адресу свого брата ОСОБА_2 а також його дружини ОСОБА_3 а також погрожував фізичною розправою.

На дану постанову районного суду ОСОБА_1 подав апеляційну скаргу, вважає рішення районного суду незаконним та необґрунтованим, висновку суду не відповідають обставинам справи, судом неправильно застосовані норми матеріального права.

Стверджує, що в матеріалах справи відсутні докази, що було порушено громадський порядок та спокій громадян, а також відсутні належні та допустимі докази того, що дана конфліктна ситуація мала місце саме в громадському місці.

Посилається на те, що між правопорушником та потерпілим існують

ЄУНСС: 723/4011/20 Головуючий у 1 інстанції: Пташник А.М.

НП: 33/822/567/20 Суддя-доповідач: Струбіцька О.М.

Категорія: ст. 173 КУпАП

неприязні відносини, що виключає таку обов`язкову ознаку суб`єктивної сторони даного правопорушення, як хуліганський мотив поведінки особи, яка вчиняє зазначені дії.

Вказує на те, що ОСОБА_1 дійсно сварився з братом та його дружиною, при цьому висловлювався нецензурно, але не говорив, що погрожував фізичною розправою, крім того сварка була взаємною.

Перевіривши матеріали справи про адміністративне правопорушення та законність і обґрунтованість постанови суду в межах апеляційної скарги,апеляційний суд приходить до наступного.

Від захисника Поляк О.М. надійшло клопотання про розгляд даної апеляційної скарги без її участі та без участі ОСОБА_1 , інтереси якого вона представляє.

Згідно ч. 7 ст. 294 КУпАП, апеляційний суд переглядає справу в межах апеляційної скарги.

Відповідно до ст. 252, 280 КУпАП України при розгляді справи про адміністративне правопорушення суд має повно, всебічно та об`єктивно дослідити всі обставини справи в їх сукупності та з`ясувати, чи було скоєно адміністративне правопорушення, чи винна особа у його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Суд першої інстанції при підготовці до розгляду справи про адміністративне правопорушення, відповідно до ст. 278 КУпАП, серед інших питань має вирішити питання про правильність складання протоколу та інших матеріалів справи. Відповідно до ч.1 ст. 256 КУпАП, у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються, крім іншого, місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення.

Проте, вказані вимоги закону при підготовці до розгляду справи про адміністративне правопорушення, передбачене ст. 173 КУпАП, відносно ОСОБА_1 , судом першої інстанції не дотримані та виконані не були. Так, в ході апеляційного розгляду справи вбачається невідповідність протоколу про адміністративні правопорушення від 14.09.2020р. в якому зазначено, що громадянин ОСОБА_1 вчинив адміністративне правопорушення, передбачене ст. 173 КУпАП, вимогам ст.256 КУпАП, а також фактичним обставинам справи.

Зокрема, згідно протоколу про адміністративне правопорушення серії АПР18 №8203 від 14.09.2020р., ОСОБА_1 14.09.2020 року близько 21:30 год. перебуваючи в п`яному вигляді в АДРЕСА_1 висловлювався нецензурними словами на адресу свого брата ОСОБА_2 а також його дружини ОСОБА_3 а також погрожував фізичною розправою.

Із письмових пояснень ОСОБА_1 , а також його показань в суді першої та апеляційної інстанції вбачається, що він вину не визнає, заперечує факт погроз фізичною розправою., вказавши, що зазначені сварки мали місце біля подвір`я його брата. Також показав, що між ним та даними особами склалися тривалі неприязні стосунки.

Тобто, відповідно до протоколу об`єктивною стороною даного адміністративного правопорушення є «нецензурна лайка в сторону свого брата по АДРЕСА_2 » та «погроза фізичною розправою». Проте, згідно ст. 173 КУпАП об`єктивну сторону складу дрібного хуліганства становлять такі альтернативні діяння: нецензурна лайка в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян, інші подібні дії, за умови, що кожне із цих діянь порушує громадський порядок і спокій громадян.

Відповідно до Законом України «Про заходи щодо попередження та зменшення вживання тютюнових виробів і їх шкідливого впливу на здоров`я населення» від 22.09.2005р. №289-IV), громадське місце - це частина будь-якої будівлі, споруди, яка доступна або відкрита для населення вільно, чи за запрошенням, або за плату, постійно, періодично або час від часу.

В матеріалах справи відсутні належні та допустимі докази того, що дані конфліктні ситуації мали місце саме в громадському місці, згідно показів ОСОБА_1 та потерпілого ОСОБА_2 , конфлікт який мав місце 14.09.2020 року відбувався на подвір`ї потерпілого ОСОБА_2 , що не являє собою громадського місця.

Крім цього, об`єктом правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, є суспільні відносини у сфері забезпечення громадського порядку.

Громадський порядок - це обумовлена потребами суспільства система врегульованих правовими та іншими соціальними нормами система відносин, що складаються у громадських місцях в процесі спілкування людей, і яка має на меті забезпечення спокійної обстановки суспільного життя, нормальних умов для праці і відпочинку людей, для діяльності державних органів, а також підприємств, установ та організацій. Хуліганські дії завжди посягають на громадський порядок.

Посягання на ці відносини здійснюються в активній формі,безпричинно, в основному з ініціативи правопорушника або через використання незначного приводу, як правило, відбуваються в публічних (громадських, людних) місцях, супроводжуються ненормативною (брутальною, нецензурною) лексикою.

Суб`єктивна сторона цього правопорушення характеризується наявністю вини. Особа усвідомлює, що її дії протиправні, вона передбачає, що в результаті їх здійснення буде порушено громадський порядок і прагне саме до цього.

Обов`язковою ознакою суб`єктивної сторони цього правопорушення є хуліганський мотив поведінки особи, яка вчиняє зазначені дії.

Від хуліганських слід відрізняти дії, які вчинені щодо членів сім`ї, родичів, знайомих і викликані особистими неприязними стосунками. Такі дії можуть бути оцінені як хуліганство лише тоді, коли вони були поєднані із очевидним для винного порушенням громадського порядку та були на таку мету спрямовані.

Приводом для хуліганства має бути нікчемний привід, а не особисті неприязні стосунки, тривалими по часу, як зазначав сам ОСОБА_1 ,, що підтвердили ОСОБА_2 , який являється його братом, та ОСОБА_4 між ними на протязі тривалого часу існують неприязні відносини, що на думку апеляційного суду виключає таку обов`язкову ознаку суб`єктивної сторони даного правопорушення, як хуліганський мотив поведінки особи, яка вчиняє зазначені дії.

Докази, що конфлікт, був спрямований та вчинений ОСОБА_1 із метою порушення громадського порядку чи з мотиву неповаги до суспільства, та чи громадський порядок в розумінні диспозиції ст.173 КУпАП був порушений, у справі відсутні.

У протоколі про адміністративне правопорушення АПР18 №8203 від 14.09.2020р. дані обов`язкові ознаки даного правопорушення не розкритті, що позбавляє суд можливості прийти до обґрунтованого висновку про наявність в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП.

Судовий розгляд справ повинен відповідати загальним принципам, а саме: верховенство права, законність, рівність перед законом і судом, повага до людської гідності, забезпечення права на свободу та особисту недоторканість, презумпція невинуватості та забезпечення доведеності вини, змагальність сторін та свобода в поданні ними суду своїх доказів і у доведеності перед судом їх переконливості, тощо.

Ніхто не зобов`язаний доводити свою невинуватість у вчиненні правопорушення і має бути виправданим, якщо сторона обвинувачення не доведе винуватість особи поза розумним сумнівом.

Згідно ч.2 ст.62 Конституції України, усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Таким чином, апеляційний суд прийшов до висновку, що постанову судді районного суду не можна визнати законною та обґрунтованою, а тому вона підлягає скасуванню, а провадження в справі щодо ОСОБА_1 на підставі п. 1 ст. 247 КУпАП України - закриттю за відсутністю складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП.

Керуючись ст. 294 КУпАП, суддя судової палати з розгляду кримінальних справ та справ про адміністративні правопорушення Чернівецького апеляційного суду, -

П О С Т А Н О В И Л А:

Апеляційну скаргу адвоката Поляк О.М. в інтересах ОСОБА_1 задовольнити.

Постанову судді Сторожинецького районного суду Чернівецької області від 30.10.2020р. стосовно ОСОБА_1 скасувати та закрити провадження у справі за відсутністю у його діях складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП.

Постанова апеляційного суду набирає законної сили негайно після її винесення, є остаточною й оскарженню не підлягає.

Суддя Чернівецького

апеляційного суду /підпис/ О.М. Струбіцька

"Копія. Згідно з оригіналом."

Суддя - доповідач _________________ Струбіцька О.М.

(посада) (М.П., підпис) (ПІБ)

23.11.2020 року

(дата засвідчення копії)