Справа № 538/1417/20
Провадження № 3/538/524/20
П О С Т А Н О В А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
03 грудня 2020 р. м. Лохвиця
Суддя Лохвицького районного суду Полтавської області Бондарь В.А., за участю секретаря судового засідання Шкрябун І.М., прокурора Катріченко А.М., особи яка притягається до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , розглянувши адміністративний матеріал, який надійшов від Національної поліції України Департаменту стратегічних розслідуванню Управління стратегічних розслідувань в Полтавській області про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , непрацюючого, проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 (інші відомості відсутні),
за вчинення адміністративних правопорушень передбачених ч. 1 ст. 172-6 КУпАП, -
В С Т А Н О В И В :
До Лохвицького районного суду Полтавської області надійшли матеріали про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за вчинення правопорушень передбачених ч. 1 ст. 172-6 КУпАП.
У судовому засіданні ОСОБА_1 свою вину у вчиненні адміністративних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 172-6 КУпАП, визнав та погодився з обставинами вчинення правопорушення, викладеними у протоколах про адміністративне правопорушення, пов`язаного з корупцією, передбаченого ч. 1 ст. 172-6 КУпАП.
Прокурор Катріченко А.М. обставини, викладені у протоколі про адміністративне правопорушення, підтримала, зазначила про наявність в діях ОСОБА_1 ознак діянь, передбачених ч. 1 ст. 172-6 КУпАП.
В ході судового розгляду, були досліджені наступні документи:
- протокол про адміністративне правопорушення № 254/2020 від 05 серпня 2020 року;
- протокол про адміністративне правопорушення № 255/2020 від 05 серпня 2020 року;
- протокол про адміністративне правопорушення № 256/2020 від 05 серпня 2020 року;
- пояснення ОСОБА_1 ;
- рішення Лохвицької районної ради Полтавської області першої сесії сьомого скликання від 11 листопада 2015 року про визнання повноважень депутатів у Лохвицькому багатомандатному виборчому окрузі;
- послідовність дій користувача «Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави та місцевого самоврядування» ОСОБА_1 .
Дослідивши протоколи про адміністративне правопорушення та додані до них матеріали, суд дійшов наступного висновку.
Так, з матеріалів адміністративної справи вбачається, що Згідно зі ст. 68 Конституції України кожен зобов`язаний неухильно додержуватися Конституції України та законів України. Незнання законів не звільняє від юридичної відповідальності.
Відповідно до п. 9 ст. 1 Закону України «Про запобігання корупції» правопорушення, пов`язане з корупцією - діяння, що не містить ознак корупції, але порушує встановлені цим Законом вимоги, заборони та обмеження, вчинене особою, зазначеною у ч. 1 ст. З цього Закону, за яке законом встановлено кримінальну, адміністративну, дисциплінарну та/або цивільно-правову відповідальність.
Відповідно до рішення першої сесії сьомого скликання Лохвицької районної ради Полтавської області від 11 листопада 2015 року, ОСОБА_1 було обрано депутатом вказаної районної ради.
Відповідно пп. «б» п. 1 ч. 1 ст. 3 Закону України «Про запобігання корупції» № 1700- VІІ від 14.10.2014 року суб`єктами, на яких поширюється дія цього Закону, є народні депутати України, депутати Верховної Ради Автономної Республіки Крим, депутати місцевих рад, сільські, селищні, міські голови, таким чином ОСОБА_1 є суб`єктом відповідальності за правопорушення, пов`язані з корупцією.
Ознайомлення ОСОБА_1 з вимогами Закону України «Про запобігання корупції» від 14 жовтня 2014 року № 1700- VІІ, зокрема з нормами, які регулюють питання заповнення та подання на офіційному веб-сайті НАЗК декларацій (повідомлень) осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, підтверджується фактом подання таких декларацій за 2017, 2018, 2019 рік.
Частиною 1 статті 45 Закону, передбачено, що особи, зазначені у п. 1 ч. 1 ст. 3 цього Закону, зобов`язані щорічно до 1 квітня подавати шляхом заповнення на офіційному веб-сайті Національного агентства декларацію осо уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування (далі - декларація), за минулий рік за формою, що визначається Національним агентством.
Проте відповідно до Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на запобігання виникненню і поширенню коронавірусної хвороби (СОVID-19)» внесено зміни до Закону України «Про запобігання корупції», згідно з якими термін подання щорічних декларацій у 2020 році продовжено до 1 червня.
ОСОБА_1 , був зобов`язаний подати щорічну декларацію особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування за 2017 рік, 2018 рік та за 2019 рік в період до 1 квітня 2018 року, 1 квітня 2019 року та до 1 червня 2020 року.
Тобто, датою фактичного подання ОСОБА_1 декларації за 2017 рік є 15 червня 2020 року, за 2018 рік є 15 червня 2020 року та за 2019 рік є 15 червня 2020 року.
ОСОБА_1 , будучи депутатом Лохвицької районної ради Полтавської області, тобто у відповідності до пп. б п. 1 ч. 1 ст. 3 Закону України «Про запобігання корупції» № 1700-VІІ від 14.10.2014 року є суб`єктом відповідальності за правопорушення, пов`язані з корупцією, у порушення вимог ч. 1 статті 45 Закону України «Про запобігання корупції» несвоєчасно, без поважних причин подав, шляхом заповнення на офіційному веб-сайті Національного агентства з питань запобігання корупції, декларацію особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування за 2017 рік, 2018 рік та за 2019 рік за формою, що визначається Національним агентством, а саме подав такі декларації 15 червня 2020 року, чим вчинив адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією, відповідальність за яке передбачена ч. 1 ст. 172-6 КУпАП.
Згідно із ч. 1 ст. 172-6 КУпАП, відповідальність за вказаною статтею настає за умови несвоєчасного подання без поважних причин декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування.
Згідно до ч. 1 ст. 9 КУпАП адміністративним правопорушенням визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.
Відповідальність за ч. 1 ст. 172-6 КУпАП настає виключно за несвоєчасне подання без поважних причин декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування.
Відповідно до вимог ст.ст. 245, 251, 252, 280 КУпАП суд зобов`язаний повно, всебічно та об`єктивно з`ясувати всі обставини справи, дослідити в судовому засіданні наявні у справі докази, дати їм належну правову оцінку і, в залежності від встановленого, прийняти мотивоване законне рішення.
Доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь - які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, та іншими документами. Орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтуються на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.
Крім цього, завданням КУпАП є охорона прав і свобод громадян, власності, конституційного ладу України, прав і законних інтересів підприємств, установ і організацій, встановленого правопорядку, зміцнення законності, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі точного і неухильного додержання Конституції і законів України, поваги до прав, честі і гідності інших громадян, до правил співжиття, сумлінного виконання своїх обов`язків, відповідальності перед суспільством.
Відповідно до ст. 147 Конституції України Конституційний Суд України вирішує питання про відповідність Конституції України законів України та у передбачених цією Конституцією випадках інших актів, здійснює офіційне тлумачення Конституції України, а також інші повноваження відповідно до цієї Конституції.
Діяльність Конституційного Суду України ґрунтується на принципах верховенства права, незалежності, колегіальності, гласності, обґрунтованості та обов`язковості ухвалених ним рішень i висновків.
Відповідно до статті 151-2 Конституції України рішення та висновки, ухвалені Конституційним Судом України, є обов`язковими, остаточними та не можуть бути оскаржені.
Згідно з ч.ч. 1 та 2 ст. 152 Конституції України Закони та інші акти за рішенням Конституційного Суду України визнаються неконституційними повністю чи в окремій частині, якщо вони не відповідають Конституції України або якщо була порушена встановлена Конституцією України процедура їх розгляду, ухвалення або набрання ними чинності.
Закони, інші акти або їх окремі положення, що визнані неконституційними, втрачають чинність з дня ухвалення Конституційним Судом України рішення про їх неконституційність, якщо інше не встановлено самим рішенням, але не раніше дня його ухвалення.
Відповідно до Рішення Конституційного Суду України від 27 жовтня 2020 року № 13-р/2020, у справі за конституційним поданням 47 народних депутатів України щодо відповідності Конституції України (конституційності) окремих положень Закону України «Про запобігання корупції», КК України, п.п. 6, 8 ч. 1 ст. 11, п.п. 1, 2, 6-10 1 , 12, 12 1 ч. 1, ч.ч. 2-5 ст. 12, ч. 2 ст. 13, ч. 2 ст. 13 1, ст. 35, абзаци 2, 3 ч. 1 ст. 47, ст.ст. 48-51, ч.ч. 2, 3 ст 52, ст. 65 Закону України «Про запобігання корупції» від 14 жовтня 2014 року № 1700 VII зі змінами визнано такими, що не відповідають Конституції України (є неконституційними).
Так, у вказаному Рішенні зазначено, що Конституційний Суд України дійшов висновку про неконституційність окремих положень Закону № 1700, що стосуються повноважень Національного агентства з питань запобігання корупції в частині контрольних функцій (контролю) виконавчої влади над судовою гілкою влади, а саме: повноважень та прав Національного агентства з питань запобігання корупції, уповноважених осіб та уповноважених підрозділів з питань запобігання та виявлення корупції, особливостей врегулювання конфлікту інтересів, що виник у діяльності окремих категорій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, обліку та оприлюднення декларацій, контролю та перевірки декларацій, встановлення своєчасності подання декларацій, повної перевірки декларацій, моніторингу способу життя суб`єктів декларування, додаткових заходів здійснення фінансового контролю, відповідальності за корупційні або пов`язані з корупцією правопорушення.
Зважаючи на вказані обставини, суд приходить до висновку про відсутність підстав для притягнення ОСОБА_1 , за вчинення адміністративного правопорушення передбаченого ч. 1 ст. 172-6 КУпАП, так як відповідно до Рішення Конституційного суду України від 27 жовтня 2020 року №13-р/2020 року ст. 65 Закону України «Про запобігання корупції» від 14 жовтня 2014 року зі змінами визнана неконституційною та втратила чинність з дня ухвалення Конституційним Судом України цього рішення.
Відповідно до п. 6 ч. 1 ст. 247 КУпАП, провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю у зв`язку із скасуванням акта, який встановлює адміністративну відповідальність.
Відповідно до ст. 280 КУпАП, орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.
Провадження у справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.
Застосування уповноваженими на те органами і посадовими особами заходів адміністративного впливу провадиться в межах їх компетенції, у точній відповідності з законом.
Частина 1 статті 58 Конституції України передбачає, що закони та інші нормативно-правові акти не мають зворотної дії в часі, крім випадків, коли вони пом`якшують або скасовують відповідальність особи.
З урахуванням викладеного, суд приходить до висновку про застосування зворотної дії закону у часі і закриття провадження у справі на підставі п. 6 ч.1 ст. 247 КУпАП у зв`язку із фактичним скасуванням акту, який встановлює адміністративну відповідальність.
Керуючись ч.1 ст. 58, 151-2, ч.2 ст. 152 Конституції України, рішенням Конституційного Суду України у справі за конституційним поданням 47 народних депутатів України щодо відповідності Конституції України (конституційності) окремих положень Закону України «Про запобігання корупції», Кримінального кодексу України за № 13-р/2020 від 27.10.2020р., ч.2 ст. 8, п. 6 ч.1 ст. 247 КУпАП, суд -
П О С Т А Н О В И В:
Провадження у справі про притягнення ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , до адміністративної відповідальності, передбаченої ч. 1 ст. 172-6 КУпАП закрити на підставі п. 6 ч. 1 ст. 247 КУпАП у зв`язку з скасуванням акта, який встановлює адміністративну відповідальність.
Постанова судді у справі про адміністративне правопорушення може бути оскаржена протягом десяти днів з дня винесення постанови особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником, а також прокурором у випадках, передбачених частиною п`ятою статті 7 та частиною першою статті 287 КУпАП.

Постанова може бути оскаржена до Полтавського апеляційного суду через Лохвицький районний суд Полтавської області.

Суддя Лохвицького

районного суду В.А.Бондарь