ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

30 листопада 2020 року суддя Херсонського міського суду Херсонської області Рєпін К.К., розглянувши справу про адміністративне правопорушення, передбачене ст. 173 КУпАП, щодо ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянин України, ідентифікаційний код не встановлено, не працевлаштований, проживає за адресою: АДРЕСА_1

встановив:

Згідно протоколу, 29.11.2019 року о 11:00 год. в м. Херсоні по вул. Михайлівська, 33, біля Херсонської обласної прокуратури під час проведення акції "Ні свавіллю прокуратури" ОСОБА_1 , підпалив фаєр та кинув його біля вхідних дверей Херсонської обласної прокуратури, чим вчинив дрібне хуліганство, вчинивши адміністративне правопорушення, передбачене ст. 173 КУпАП.

ОСОБА_1 у судове засідання не з`явився, про місце та час розгляду справи повідомлявся шляхом направлення повістки та оголошенням на сайті суду.

Вивчивши матеріали справи, суд, дійшов до наступного висновку.

Відповідно до ст. 256 КУпАП в протоколі про адміністративне правопорушення, крім іншого, зазначаються місце, час вчинення та суть адміністративного правопорушення, інші відомості, необхідні для вирішення справи.

Так, протокол про адміністративне правопорушення не відповідає вимогам законодавства, фактично не містить точного викладу змісту правопорушення.

Стаття 173 КУпАП передбачає адміністративну відповідальність за дрібне хуліганство, тобто нецензурну лайку в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Об`єктом посягання при хуліганстві є громадський порядок, який слід розуміти як стан суспільних відносин, що виник, сформувався, змінюється та існує під впливом дії правових норм (значною мірою), моральних засад, звичаїв, етичних правил, традицій, інших позаюридичних чинників і знаходить свій вияв (відображається) у безпечності громадського спокою, охороні здоров`я, честі та гідності людини, її прав та свобод, зокрема, усталених правил поведінки в побуті, у повазі і ставленні членів спільноти один до одного. Зміст та спрямованість цього діяння випливає з характеру дій особи, яка їх вчиняє, а також із стосунків, які склалися між учасниками конфлікту.

Разом з тим, у протоколі про адміністративне правопорушення не зазначено суть правопорушення, а саме в протоколі вказано певні дії ОСОБА_1 , проте не зазначено, що ці дії порушили громадський порядок і спокій громадян.

Отже, фактично в протоколі не розкрито змісту порушення ОСОБА_1 ст. 173 КУпАП.

Зазначені недоліки є неприпустимими внаслідок того, що таким чином порушуються права особи на захист, оскільки особа, відносно якої складено протокол, повинна чітко розуміти у чому її звинувачують і одразу мати можливість захищатись від конкретного обвинувачення і що, на думку суду, є визначальним в прийнятті ним рішення у справі.

Про такий підхід до формулювання обвинувачення неодноразово наголошував в своїх рішеннях Європейський суд з прав людини.

На підставі аналізу чинного законодавства, а також певних рішень Європейського суду з прав людини, слід прийти до висновку, що протокол про адміністративне правопорушення є не тільки джерелом доказів у справі, але й актом обвинувачення у вчиненні конкретного адміністративного правопорушення.

Так у п. 34 рішення у справі «Абрамян проти Росії» від 09.10.2008 року Європейський суд з прав людини зазначив, що у тексті підпункту «а» п. З ст. 6 Конвенції вказано на необхідність приділяти особливу увагу роз`ясненню «обвинувачення» особі, стосовно якої порушено справу. Деталі вчинення злочину можуть відігравати вирішальну роль під час розгляду кримінальної справи, оскільки саме з моменту доведення їх до відома підозрюваного він вважається офіційно письмово повідомленим про фактичні та юридичні підстави пред`явленого йому обвинувачення.

Статтею 62 Конституції України встановлено, що особа вважається невинуватою у вчиненні злочину і не може бути піддана кримінальному покаранню, доки її вину не буде доведено в законному порядку і встановлено обвинувальним вироком суду.

Ніхто не зобов`язаний доводити свою невинуватість у вчиненні злочину.

Обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Згідно до ст.7 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом.

З наведеного випливає, що нести тягар доказування, що є складовою презумпції невинуватості та забезпечення доведеності вини в сенсі ст. 62 Конституції України, ст.6 Конвенції прозахист правлюдини іосновоположних свобод та практики Європейського суду з прав людини, є обов`язком органу (особи), яка склала протокол про адміністративне правопорушення, що в свою чергу звільняє особу від обов`язку доводити свою непричетність до вчинення порушення.

До протоколу про адміністративне правопорушення додано письмові пояснення ОСОБА_1 у яких він зазначає, що під час участі у громадській акції біля Херсонської обласної прокуратури він підпалив фаєр та для того, щоб його загасити кинув в калюжу. Також до протоколу про адміністративне правопорушення було додано рапорт працівника поліції у якому викладено обставини аналогічні обставинам зазначеним у протоколі.

Інших доказів, які б підтверджували винуватість ОСОБА_1 у скоєнні інкримінованого йому правопорушення та спростовували його доводи викладені ним у власних письмових поясненнях, суду не надано.

З огляду на вищенаведене, слід дійти висновку про відсутність події і складу адміністративного правопорушення.

Керуючись п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП, ст.ст. 251-252, 280, 284 КУпАП, -

ПОСТАНОВИВ

Провадження у справі про притягнення ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , до адміністративної відповідальності за ст.173 КУпАП закрити за відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена до Херсонського апеляційного суду через Херсонський міський суд Херсонської області протягом 10 днів з дня її проголошення.

СуддяК. К. Рєпін