П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19.11.2020 м. Ужгород

Суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області Фазикош О.В., розглянувши матеріали адміністративної справи що надійшла з Ужгородського відділу поліції ГУНП в Закарпатській області про притягнення до адміністративної відповідальності гр. ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , мешк. АДРЕСА_1 , за ч. 1 ст. 173-2 КУпАП,-

В С Т А Н О В И В:

З протоколу про адміністративне правопорушення серії АПР18№151476 від 24.09.2020 року вбачаться, що 24.09.2020 о 18:00 в . АДРЕСА_1 , гр. ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , вчинив домашнє насильство відносно дружини, гр. ОСОБА_2 , а саме штовхав, висловлювався нецензурно лайкою, погрожував фізичною розправою, внаслідок чого могла бути завдана шкода психологічному та фізичному здоровю. У протоколі вказано, що зазначеним останній чим вчинила адміністративне правопорушення, передбачене ч. 1 ст. 173-2 КУпАП.

У судові засідання, призначені неодноразово, не зявився, про час і місце розгляду справи належним чином повідомлений, обставини, які б свідчили про поважність причин його неявки суду невідомі.

Окрім того в судове засідання викликалась потерпіла ОСОБА_2 , яка в судове засідання не зявилася, повідомлялася належним чином про дату, час та місце розгляду справи, про причини неявки не повідомляла.

З огляду на те, що особа, яка притягується до адміністративної відповідальності, будучи обізнаним про складання щодо нього протоколу про адміністративне правопорушення, не вжив заходів для явки до суду, не подав письмових заперечень проти протоколу, тому суддя вважає, що наведена поведінка учасника процесу є такою, що направлена на затягування розгляду справи, з метою спливу строку притягнення до адміністративної відповідальності, передбаченого статтею 38 КУпАП.

Європейський Суд з прав людини у рішенні «Пономарьов проти України» від 3 квітня 2008 наголосив, що «сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження». Крім того, враховуючи принцип судочинства, зазначений в практиці ЄСПЛ, яким визнано пріоритет публічного інтересу над приватним, суддя вважає за необхідне провести розгляд справи за відсутності особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, оскільки безпідставне умисне затягування справи нівелює завдання Кодексу України про адміністративні правопорушення.

Дослідивши матеріали справи, доходжу висновку про наявність в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 173-2 КУпАП - вчинення домашнього насильства.

Відповідно до ст. 245 КУпАП завданням провадження у справах про адміністративне правопорушення є своєчасне, повне, всебічне з`ясування обставин по справі.

Згідно вимог ст. 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Відповідно дост.280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до диспозиції ч. 1 ст.173-2КУпАП об`єктивна сторона цього правопорушення проявляється в умисному вчиненні будь-яких діянь фізичного, психологічного чи економічного характеру, внаслідок чого могла бути чи була завдана шкода фізичному або психічному здоров`ю потерпілого. Зазначені вище діяння можуть проявлятися у наступних формах: насильство, що не спричинило тілесних ушкоджень, погрози, образи, переслідування, позбавлення житла, їжі, одягу, іншого майна, одежі, коштів, тощо.

Під психологічним насильством у сім`ї розуміється насильство, пов`язане із дією одного члена сім`ї на психіку іншого шляхом словесних образ, погроз, переслідування, яким умисно спричиняється емоційна невпевненість та нездатність себе захистити, чим завдається або може бути завдана шкода психічному здоров`ю цього члена сім`ї.

Вина ОСОБА_1 , у вчиненні адміністративного правопорушення за вищевикладених обставин, повністю стверджена зібраними та дослідженими у справі письмовими доказами, а саме: протоколом про адміністративне правопорушення серії АПР18 №151476 від 24.09.2020; протоколом медичного освідчення для встановлення факту вживання алкоголя та стану сп`яніння від 24.09.2020 р.; письмовими поясненнями потерпілої ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , яка повідомила, що її чоловік ОСОБА_1 , 24.09.2020 року,за адресою: АДРЕСА_1 перебуваючи у стані алкогольного сп`яніння, вчинив відносно неї домашнє насильство: висловлювався нецензурною лайкою, погрожував фізичною розправою.

Враховуючи характер вчиненого правопорушення та дані про особу винної в їх сукупності, ступінь вини ОСОБА_1 , у вчиненому правопорушенні, доходжу висновку про необхідність застосування до останньої адміністративного стягнення у виді штрафу у розмірі та в межах санкції ч.1 ст.173-2 КУпАП.

Згідно ч.5 ст. 283КУпАПпостанова суду (судді) про накладення адміністративного стягнення повинна містити положення про стягнення з особи, щодо якої її винесено, судового збору. Відповідно до п.5 ч. 2 ст.4 Закону України «Про судовий збір» від08.07.2011р.№3674-VI (з наступними змінами та доповненнями) у разі ухвалення судом постанови про накладення адміністративного стягнення сплачується судовий збір у розмірі 0,2 розміру прожиткового мінімуму на одну працездатну особу. Відповідно до Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі. Згідно абзацу 4 статті 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2020 рік» з 1 січня 2020 року встановлено прожитковий мінімум на одну працездатну особу в розрахунку на місяць у розмірі 2102 грн. Таким чином, правопорушниці необхідно сплатити судовий збір в розмірі 420,40 грн.

Керуючись ст. 33, ст. 221, ст. 283, ч. 1 п. 1 ст. 284 КУпАП, п. 5 ч. 2 ст. 4Закону України «Про судовий збір», на підставі ч.1ст. 173-2 КУпАП, суддя,-

П О С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , визнати винним у вчиненні правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 173-2 КУпАП та накласти на нього адміністративне стягнення у виді штрафу у розмірі десяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 170 (сто сімдесят) гривень.

Стягнути з ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , 420,40 грн. судового збору на користь держави.

Постанова може бути оскаржена особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником протягом десяти днів з дня її винесення до Закарпатського апеляційного суду через Ужгородський міськрайонний суд Закарпатської області.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку не було подано.

Суддя Ужгородського

міськрайонного суду О.В.Фазикош