П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10.11.2020 м. Ужгород

Суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області Фазикош О.В., розглянувши матеріали справи про адміністративне правопорушення які надійшли від управління патрульної поліції в Закарпатській області департаменту патрульної поліції відносно громадянки України ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , пенсіонерки, мешканки: АДРЕСА_1 , за ст. 173 КУпАП,-

ВСТАНОВИВ:

З протоколу про адміністративне правопорушення серії АПР18 №268493 від 27.09.2020 року вбачається, що 27.09.2020 о 21 год. 20 хв. в м. Ужгород, вул. Заньковецької, буд.25 гр. ОСОБА_1 , перебуваючи в громадському місці не поодалік дитячого майданчика, оголила свої статеві органи та здійснювала статевий акт з гр. ОСОБА_2 з явними ознаками алкогольного сп`яніння. Чим порушила громадський спокій та людську мораль, чим вчинила правопорушення передбачене ст. 173 КУпАП.

В судове засідання ОСОБА_1 , повторно не з`явилась, про час та місце розгляду справи повідомлена належним чином. З огляду на те, що особа, яка притягується до адміністративної відповідальності, будучи обізнаним про складання щодо нього протоколу про адміністративне правопорушення, не вжив заходів для явки до суду, не подав письмових заперечень проти протоколу, тому суддя вважає, що наведена поведінка учасника процесу є такою, що направлена на затягування розгляду справи, з метою спливу строку притягнення до адміністративної відповідальності, передбаченого статтею 38 КУпАП.

Європейський Суд з прав людини у рішенні «Пономарьов проти України» від 3 квітня 2008 наголосив, що «сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження». Крім того, враховуючи принцип судочинства, зазначений в практиці ЄСПЛ, яким визнано пріоритет публічного інтересу над приватним, суддя вважає за необхідне провести розгляд справи за відсутності особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, оскільки безпідставне умисне затягування справи нівелює завдання Кодексу України про адміністративні правопорушення.

Дослідивши матеріали справи, вважаю, що гр. ОСОБА_1 , винна у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, склад якого визначено як дрібне хуліганство, тобто дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян. Дії ОСОБА_1 особою, яка складала протокол, кваліфіковані правильно.

Диспозицією статті 173 КУпАП передбачено вчинення правопорушником дрібного хуліганства, тобто нецензурної лайки в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Виходячи з диспозиції цієї норми закону, суб`єктивна сторона цього адміністративного правопорушення характеризується умисною формою вини і обов`язковим мотивом - неповагою до суспільства (хуліганські спонукання), тобто прагненням показати свою зневагу до існуючих правил і норм поведінки в суспільстві, самоутвердитися за рахунок приниження інших осіб, протиставити себе іншим громадянам, суспільству, державі.

Отже, об`єктом такого правопорушення є суспільні відносини у сфері громадського порядку. Громадський порядок це обумовлена потребами суспільства система врегульованих правовими та іншими соціальними нормами система відносин, що складаються у громадських місцях в процесі спілкування людей, і яка має на меті забезпечення спокійної обстановки суспільного життя, нормальних умов для праці і відпочинку людей, для діяльності державних органів, а також підприємств, установ та організацій.

Об`єктивна сторона правопорушення полягає у нецензурній лайці в громадських місцях, образливому ставленні до громадян та інших діях, що порушують громадський порядок і спокій громадян. Під нецензурною лайкою у громадських місцях необхідно розуміти найбільш цинічні лайки, що належать, як правило, до сфери статевих відносин, непристойні висловлювання, один із найогидніших різновидів словесної брутальності. Також, іншою формою цього правопорушення є образливе ставлення до громадян, під яким необхідно розуміти докучливу поведінку, пов`язану з образливими діями, що зневажають честь і гідність людини та утискають будь-чию волю, до того ж у грубій розв`язній манері, тобто характерним є ігнорування волі та бажання оточення, прагнення нав`язати свою волю, а точніше свавілля. Обов`язковою ознакою об`єктивної сторони цього правопорушення є місце його скоєння, а саме громадське місце, яке дістало законодавче визначення як частина (частини) будь-якої будівлі, споруди, яка доступна або відкрита для населення вільно, чи за запрошенням, або за плату, постійно, періодично або час від часу, зокрема під`їзди, а також підземні переходи, стадіони (Закон України «Про заходи щодо попередження та зменшення вживання тютюнових виробів і їх шкідливого впливу на здоров`я населення» від 22.09.2005 № 2899-IV).

Вина ОСОБА_1 стверджується протоколом про адміністративне правопорушення серії АПР18 № 268493 від 27.09.2020 року; письмовими поясненнями ОСОБА_3 від 27.09.2020 та відеозаписом дослідженим в судовому засіданні, іншими матеріалами справи.

При обранні виду адміністративного стягнення щодо ОСОБА_1 суд враховує характер вчиненого правопорушення, дані про особу правопорушника, ступінь вини, майновий стан, обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність.

Відповідно до ст. 22 КУпАП, при малозначності вчиненого адміністративного правопорушення орган (посадова особа), уповноважений вирішувати справу, може звільнити порушника від адміністративної відповідальності і обмежитись усним зауваженням.

Разом з тим, суддя вважає можливим звільнити ОСОБА_1 від адміністративної відповідальності за ст.173КУпАП за малозначністю і оголосити їй усне зауваження, оскільки діяння, вчинене нею, містило в собі усі юридичні і суб`єктивні ознаки, що характеризують правопорушення, передбачене ст.173 КУпАП, але внаслідок всіх конкретних обставин воно не відповідало тій суспільній небезпечності, яка є типовою для цього виду правопорушення, зокрема, її дії суб`єктивно не були направлені на заподіяння шкоди суспільним інтересам, юридичним та фізичним особам.

Врахувавши характер правопорушення, а саме, що внаслідок правопорушення матеріальна шкода не заподіяна, потерпілих не має, вважаю за можливе звільнити ОСОБА_1 від адміністративної відповідальності, передбаченої санкцією ст. 173 КУпАП, та оголосити їй усне зауваження, роз`яснивши ОСОБА_1 протиправний характер її поведінки й можливі шкідливі наслідки для неї й суспільства.

Згідно із ч. 2 ст.284КУпАП при оголошенні усного зауваження виноситься постанова про закриття провадження у справі про адміністративне правопорушення.

Приймаючи до уваги те, що згідно ізст. 40-1 КУпАПтаЗаконом України «Про судовий збір», судовий збір з особи може бути стягнуто у розмірі 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб лише у разі ухвалення судом постанови про накладення адміністративного стягнення, суд, звільняючи ОСОБА_1 від адміністративної відповідальності, вважає, що судовий збір у розмірі 420,40 грн. стягненню з особи, яка звільнена від адміністративної відповідальності не підлягає.

Керуючись ст. ст. 22, 173, 221, 284, 285, 289, 294 КУпАП, суд,

ПОСТАНОВИВ:

Громадянку України ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , визнати винною у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП.

Звільнити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 від адміністративної відповідальності за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАПза малозначністю та обмежившись усним зауваженням.

Провадження в справі про адміністративне правопорушення у відношенні ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 за ст. 173 КУпАП закрити.

Постанова про адміністративне правопорушення може бути оскаржена особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником або на неї може бути винесено протест прокурора протягом десяти днів з дня винесення постанови. Строк звернення постанови для виконання три місяці з дня винесення постанови.

Суддя Ужгородського

міськрайонного суду О.В. Фазикош