Провадження №3/760/9955/20
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

13 листопада 2020 року суддя Солом`янського районного суду м. Києва Оксюта Т.Г., розглянувши матеріали, які надійшли від Київської митниці Держмитслужби про притягнення до адміністративної відповідальності громадянки України ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , що проживає: АДРЕСА_1 , працевлаштована: спеціаліст Посольства України в Іспанії, документована службовим паспортом громадянки України для виїзду за кордон НОМЕР_1 , що виданий 28.03.2016, персональний номер НОМЕР_2 , за порушення митних правил за ст. 471 МК України,

В С Т А Н О В И В:

До Солом`янського районного суду м. Києва надійшли матеріали про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за порушення митних правил.

З протоколу №1541/10000/20 про порушення митних правил від 24.09.2020 року вбачається, що 24.09.2020 року о 12 год. 25 хв. для проходження митного контролю в зону митного контролю зали «Приліт» терміналу «Д» ДП МА «Бориспіль» поступила громадянка України ОСОБА_1 , яка прибула до України з Іспанії, авіарейсом № 6420, авіакомпанії «FR». Для проходження митного контролю громадянка ОСОБА_1 самостійно, своїми діями та бездіяльністю обрала канал, позначений символами зеленого кольору - «зелений коридор», тим самим, відповідно до ч. 5 ст. 366 МК України заявила про те, що переміщувані нею через митний кордон України товари не підлягають письмовому декларуванню, оподаткуванню митними платежами, не підпадають під встановлені законодавством заборони та обмеження щодо ввезення на митну територію України, тобто своїми діями та бездіяльністю засвідчила факти, що мають юридичне значення.

На підставі положень п. 4 ст. 336 та ст. 342 Митного Кодексу України, в якості використання однієї з форм митного контролю, співробітниками митниці було проведено усне опитування гр. ОСОБА_1 . На запитання співробітників митниці гр. ОСОБА_1 повідомила, що переміщує через митний кордон України суму у 50000 євро.

Після проведення опитування гр. ОСОБА_1 було запропоновано пред`явити всю готівку в службовому приміщенні митниці. Громадянкою було видано готівку в сумі 52199 євро, що знаходилась у жіночій сумці. Готівка переміщувалась без ознак приховування.

Зі слів гр. ОСОБА_1 виявлена готівкова валюта належіть їй особисто. Готівка була перерахована в службовому приміщенні митниці в присутності гр. ОСОБА_1 .

На підставі вищевикладених норм, з виявленої суми готівки громадянці ОСОБА_1 було пропущено 9999 євро.

Оскільки громадянка ОСОБА_1 самостійно, своїми діями та бездіяльністю, що були виражені у обранні для проходження митного контролю переміщуваних нею товарів (готівкової валюти) каналу, що позначений символами зеленого кольору - «Зелений коридор»; оскільки на момент проходження митного контролю, належним чином заповненої митної декларації громадянка ОСОБА_1 до митного оформлення не подавала - в діях та бездіяльності останньої що мали місце 24.09.2020 в залі «Приліт» терміналу «Д» ДП МА «Бориспіль», встановлено порушення визначеного ст. 366 МК України порядку проходження митного контролю в зонах (коридорах) спрощеного митного контролю, що в свою чергу, має ознаки наявності у діях та бездіяльності гр. ОСОБА_1 порушення митних правил, визначеного положеннями ст. 471 МК України.

Представник Київської міської митниці ДФС у судовому засіданні пояснив, що гр. України ОСОБА_1 порушила митні правила, у зв`язку з чим щодо неї складено протокол про порушення митних правил №1541/10000/20 за ст. 471 МК України.

Особа, що притягується до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 та її захисник в судовому засіданні пояснив, що з 20 травня 2016 року по 24 вересня 2020 року перебувала у довготерміновому відряджені у Королівстві Іспанія у зв`язку з роботою в Посольстві України, що підтверджується Довідкою № 201/36-919-2282 від 29.09.2020 року.

Згідно довідки № 6127/920-1485 від 23 вересня 2020 року , ОСОБА_1 , перебуваючи на посаді спеціаліста Посольства України в Іспанії згідно з Наказом МЗС від 13.05.2016року № 800-ос - виплачено у період з 20.05.2016 року по 23.09.2020 року включно, компенсаційні виплати в іноземній валюті у сумі 118127,00 Євро 00центів та на оренду житла 26874,00 Євро 00 центів.

З інформації наданої банком BBVA (виписка про рух коштів з банківського рахунку від 23.10.2020 року) вбачається, що ОСОБА_1 мала банківський рахунок № НОМЕР_3 в відділені банку BBVA Авеніда-де-Мачупічу, 19, валюта рахунку Євро з якого знімала готівку: 22.09.2020 р. у сумі 11600,00 Євро; 22.09.2020 р. у сумі 35000,00 Євро; 23.09.2020 р. у сумі 1414,00 Євро.

Крім того відповідно до довідки № 201/36-919-2456 від 27.10.2020 року ОСОБА_1 , згідно наказу МЗС від 30.09.2020 року № 1772-ос перебуває у відпустці з 25 вересня 2020 року по 16.01.2021 року.

Отже, 24 вересня 2020 року о 12 год. 25 хв., ОСОБА_1 поверталась до України з Іспанії міста Мадрид, маючи з собою готівкові кошти у сумі 52199 Євро.

Вказані кошти, були її заробітною платою за чотири роки праці в Посольстві України в Іспанії.

Вказані кошти були у жіночій сумочці (ручна поклажа) і нею не приховувались.

На запитання працівника митниці, чи є у неї готівкові кошти, ОСОБА_1 повідомила, що є приблизно у розмірі 50000 Євро.

Після пред`явлення працівнику митниці службового закордонного паспорта, довідки з Посольства про отриману заробітну плату та сканування багажу митником, він повідомив, ОСОБА_1 , що вона повинна була задекларувати ці кошти та вручив пам`ятку для пасажирів літаків міжнародного сполучення. На що ОСОБА_1 зауважила, що готова зараз заповнити декларацію. Однак, митник відмовив у її прохані заповнити декларацію, мотивуючи тим, що не може дозволити її переміщення до червоного коридору.

На запитання чому вона не заповнила митну декларацію 24.09.2020 року на «червоному коридорі» залу «Приліт» терміналу «D» ДП МА «Бориспіль», ОСОБА_1 повідомила, що ніколи не ввозила раніше готівкові кошти більше еквіваленту 10000 Євро і інформаційних стендів з митними правилами, не бачила та вважала, що наявність довідки про її заробітну плату, підтверджує законність перебування у неї зазначених готівкових коштів та не потребують декларування, оскільки дані кошти були задекларовані в Щорічній декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування за 2019 рік.

З виявленої суми у ОСОБА_1 , було пропущено 9999 Євро. При цьому відносно неї було складено протокол про порушення митних правил за ст. 471 МК України, та вилучено готівку в розмірі 42200 Євро 00 центів.

Зазначені обставини були також викладені ОСОБА_1 , 24 вересня 2020року при складанні протоколу опитування в справі про порушення митних правил № 1541/10000/20 від 24.09.2020 р.

Готівкові кошти, які були вилучені у ОСОБА_1 , є коштами які вона отримувала за свою сумлінну працю та протягом чотирьох років накопичувала, для забезпечення гідного рівня свого життя в Україні, а також для забезпечення своєї родини, так як допомагає батькам, в т.ч. матері пенсійного віку, яка потребує відповідного лікування у зв`язку з захворюванням з онкології. Орієнтовна вартість такого лікування, в залежності від можливих ускладнень після хірургічного втручаня, і необхідності постійного догляду за матір`ю, є надто дорогим і прорахувати скільки буде витрачено коштів на таке лікування, не вбачається можливим, однак не менше тієї суми готівкових коштів, які були вилучені у неї. А отже, вилучені кошти є для ОСОБА_1 надзвичайно важливою, життєво необхідною та великою сумою.

Просили не застосувати адміністративне стягнення у вигляді конфіскації грошових коштів.

Заслухавши пояснення учасників судового розгляду, розглянувши отримані матеріали, вбачається наступне.

Згідно протоколу про порушення митних правил №1541/10000/20 від 24.09.2020 року вбачається, що ОСОБА_1 обрала вид митного оформлення зону спрощеного митного оформлення «зелений коридор», а тому відповідно до ч. 5 ст. 366 МК України заявила про те, що переміщувані ним через митний кордон України товари не підлягають письмовому декларуванню, оподаткуванню митними платежами, не підпадають під встановлені законодавством заборони та обмеження щодо ввезення на митну територію України.

На підставі положень п. 4 ст. 336 та ст. 342 Митного Кодексу України, в якості використання однієї з форм митного контролю, співробітниками митниці було проведено усне опитування гр. . ОСОБА_1 . На запитання співробітників митниці гр. ОСОБА_1 повідомила, що переміщує через митний кордон України суму у 50000 євро.

Після проведення опитування гр. ОСОБА_1 було запропоновано пред`явити всю готівку в службовому приміщенні митниці. Громадянкою було видано готівку в сумі 52199 євро, що знаходилась у жіночій сумці.

Готівка переміщувалась без ознак приховування.

Зі слів громадянки України ОСОБА_1 , вищевказана валюта належить їй особисто і є її заробітною платою.

Пасажирка обрала проходження митного контролю «зеленим коридором», де передбачено наявність у громадян готівки у сумі, що є меншою еквіваленту 10000 євро.

З виявленої суми, пасажирці було пропущено 9999 Євро. За протоколом про порушення митних правил вилучено 4220,00 Євро.

У відповідності до ч. 1 ст. 458 МК України, порушення митних правил є адміністративним правопорушенням, яке являє собою протиправні винні (умисні або з необережності) дії чи бездіяльність, що посягають на встановлений порядок переміщення товарів через митний кордон України.

Що стосується об`єктивної сторони правопорушення, передбаченого ст. 471 МК України, вона полягає в переміщенні через митний кордон України особою, яка формою проходження митного контролю обрала проходження через «зелений коридор» товарів, переміщення яких через митний кордон України заборонено, або обмежено законодавством України, або товарів в обсягах, що перевищують неоподатковану норму переміщення через митний кордон України.

Відповідно до ст. 8 ЗУ «Про валюту і v валютні операції», встановлено, що транскордонне переміщення фізичними особами валютних цінностей у сумі, що дорівнює або перевищує еквівалент 10 тисяч євро за офіційним курсом валют, встановленим Національним банком України на день переміщення через митний кордон України, підлягає письмовому декларуванню центральному органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову і митну політику, у порядку, визначеному Кабінетом Міністрів України. Транскордонне переміщення валютних цінностей шляхом поштових відправлень здійснюється лише шляхом поштових відправлень з оголошеною вартістю.

Відповідно до ч. 3 ст. 197 МК України, обмеження щодо ввезення на митну територію України та вивезення за межі митної території України валютних цінностей, а також порядок переміщення їх через митний кордон України, у тому числі особливості декларування валютних цінностей (зокрема, визначення граничних сум валютних цінностей, які підлягають письмовому або усному декларуванню), можуть встановлюватися Національним банком України.

Згідно з Положенням про транскордонне переміщення валютних цінностей, затвердженим постановою Правління Національного банку України від 02.01.2019 № 3, з 07.02.2019 фізична особа має право ввозити/пересилати в Україну та вивозити/пересилати за межі України готівкову валюту і банківські метали (враховуючи монети, що віднесені до банківських металів) в сумі/вартістю, що не перевищує в еквіваленті 10000 євро, без письмового декларування митному органу. Транскордонне переміщення фізичною особою готівкової валюти і банківських металів в сумі/вартістю, що дорівнює або перевищує в еквіваленті 10000 євро, здійснюється на умовах письмового декларування митному органу в повному обсязі.

При цьому, згідно з пунктом 18 розділу 1 «Положення про заходи захисту та визначення порядку здійснення окремих операцій в іноземній валюті», затвердженого постановою Правління Національного банку України від 02.01.2019 року №5, фізичні особи-резиденти здійснюють валютні операції з транскордонного переміщення валютних цінностей шляхом їх вивезення/пересилання за межі України в загальній сумі, що перевищує на день вивезення/пересилання в еквіваленті 10000 євро, на підставі документів, що підтверджують зняття цією фізичною особою готівки з власних рахунків у банках і квитанції про здійснення валютно-обмінної операції з цією готівкою (у разі здійснення такої операції) виключно на ту суму, що перевищує на день вивезення/пересилання в еквіваленті 10000 євро; придбання цією особою банківських металів у банках та/або Національному банку виключно на ту суму, що перевищує на день вивезення/пересилання в еквіваленті 10000 євро.

Згідно з ч. 5 ст. 366 МК України, обрання «зеленого коридору» вважається заявою особи про те, що переміщені нею через митний кордон України товари не підлягають письмовому декларуванню.

Під термін товари підпадає в тому числі і іноземна валюта, згідно з положеннями ст. 4 ч. 1, п. 1 б), п.57 МК України.

Відповідно до вимог ст. 197 МК України, на окремі товари встановлюються обмеження щодо їх переміщення через митний кордон України. В даному випадку такі обмеження встановлені на рівні 10 000 євро, в зв`язку з чим валютні цінності, які переміщував правопорушник є товарами, переміщення яких через митний кордон України обмежене.

Щодо суб`єктивної сторони правопорушення встановлено наступне.

Судом встановлено, що гр. ОСОБА_1 не розуміла протиправність своїх дій, не припускала можливості настання негативних наслідків, хоча могла і повинна була це розуміти і передбачати. Тобто, суб`єктивна сторона дій правопорушника полягає в протиправній необережності в формі недбалості.

Відповідно до матеріалів справи, гр. ОСОБА_1 протиправно перемістила через митний кордон України 4220,00 Євро, які в неї були вилучені.

При визначені адміністративного стягнення, якому підлягає правопорушник, суддя враховує ступінь суспільної небезпеки правопорушення, ступінь провини, ставлення до вчиненого, її майновий стан, а також обставини, які пом`якшують відповідальність, а саме те, що особа вперше притягується до адміністративної відповідальності, щире каяття, а також той факт, що грошові кошти мають легальне походження.

Факт легальності готівкових коштів підтверджується наступним.

Встановлено, що ОСОБА_1 з 20 травня 2016 року по 24 вересня 2020 року перебувала у довготерміновому відряджені у Королівстві Іспанія у зв`язку з роботою в Посольстві України, що підтверджується довідкою № 201/36-919-2282 від 29.09.2020 року.

Згідно довідки № 6127/920-1485 від 23 вересня 2020року, ОСОБА_1 , перебуваючи на посаді спеціаліста Посольства України в Іспанії згідно з Наказом МЗС від 13.05.2016 року № 800-ос - виплачено у період з 20.05.2016 року по 23.09.2020 року включно, компенсаційні виплати в іноземній валюті у сумі 118127,00 Євро 00 центів та на оренду житла 26874,00 Євро 00 центів.

З інформації наданої банком BBVA (виписка про рух коштів з банківського рахунку від 23.10.2020року) вбачається, що ОСОБА_1 мала банківський рахунок № НОМЕР_3 в відділені банку BBVA Авеніда-де-Мачупічу, 19, валюта рахунку Євро з якого знімала готівку: 22.09.2020 р. у сумі 11600,00 Євро; 22.09.2020 р. у сумі 35000,00 Євро; 23.09.2020 р. у сумі 1414,00 Євро.

Крім того відповідно до довідки № 201/36-919-2456 від 27.10.2020 року ОСОБА_1 , згідно Наказу МЗС від 30.09.2020року № 1772-ос перебуває у відпустці з 25 вересня 2020 року по 16.01.2021 року.

Отже, представником ОСОБА_1 надано достатньо доказів на підтвердження легальності походження грошових коштів, які переміщувались через митний кордон.

Також в судовому засіданні ОСОБА_1 пояснила, що на запитання працівника митниці чому вона не заповнила митну декларацію 24.09.2020 року на «червоному коридорі» залу «Приліт» терміналу «D» ДП МА «Бориспіль», вона повідомила, що ніколи не ввозила раніше готівкові кошти більше еквіваленту 10000 Євро і інформаційних стендів з митними правилами, не бачила та вважала, що наявність довідки про її заробітну плату, підтверджує законність перебування у неї зазначених готівкових коштів та не потребують декларування, оскільки дані кошти були задекларовані в Щорічній декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування за 2019 рік.

Крім того, як пояснила у судовому засіданні ОСОБА_1 готівкові кошти, які були вилучені у неї, є коштами які вона отримувала за свою сумлінну працю та протягом чотирьох років накопичувала, для забезпечення гідного рівня свого життя в Україні, а також для забезпечення своєї родини, так як допомагає батькам, в т.ч. матері пенсійного віку, яка потребує відповідного лікування у зв`язку з захворюванням з онкології.

При накладенні стягнення за ст. 471 МК України, суд враховує наступне.

Відповідно до ст. 471 МК України порушення встановленого цим Кодексом порядку проходження митного контролю в зонах (коридорах) спрощеного митного контролю, тобто переміщення через митний кордон України особою, яка формою проходження митного контролю обрала проходження (проїзд) через "зелений коридор", товарів, переміщення яких через митний кордон України заборонено або обмежено законодавством України, або товарів в обсягах, що перевищують неоподатковувану норму переміщення через митний кордон України, тягне за собою накладення штрафу в розмірі ста неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, а у разі якщо безпосередніми предметами правопорушення є товари, переміщення яких через митний кордон України заборонено або обмежено законодавством України, - також конфіскацію цих товарів.

Відповідно ж до ст. 23 КУпАП адміністративне стягнення є мірою відповідальності і застосовується з метою виховання особи, яка вчинила правопорушення, в дусі додержання законів України, поваги до правил співжиття, а також запобігання вчиненню нових правопорушень як самим правопорушником, так і іншими особами.

Правопорушення, яке вчинила ОСОБА_1 полягало у переміщенні через митний кордон незадекларованих митному органу грошових коштів, що підлягає обов`язковому декларуванню.

Проте, ОСОБА_1 не розуміла протиправність своїх дій і не припускала можливості настання негативних наслідків, а також шкоду, яку ОСОБА_1 могла потенційно завдати державі, є незначною. Недекларування вказаної суми грошей фактично призвело б до відсутності інформації у органів влади про те, що ці кошти ввезені на територію країни.

Крім того, в протоколі про порушення митних правил відсутні докази, які б підтверджували завдання шкоди державним чи суспільним інтересам, в тому числі і доказів, які б підтверджували, що вилучені кошти будуть спрямовані на забезпечення можливої протиправної діяльності.

Гроші які ОСОБА_1 перевозила, були отримані нею у законний спосіб, що підтверджується дослідженими у судовому засіданні доказами.

У відповідності з положеннями ст. 8 Конституції України в Україні визнається і діє принцип верховенства права.

Згідно ст. 9 Конституції України, а також ст. 19 Закону України «Про міжнародні договори», міжнародні договори, згода на обов`язковість яких дана Верховною Радою України, є частиною національного законодавства України. У разі встановлення міжнародним договором правил, що суперечать чи не відповідають правилам, передбачених законодавством України, застосуванню підлягають правила міжнародного договору України.

Стосовно вирішення питання щодо конфіскації вилученої валюти, суддя враховує практику Європейського суду з прав людини, зокрема постанову ЄСПЛ від 11.07.2019 року по справі «Садоча проти України».

Відповідно до ст. 8 Конституції України, в Україні визнається і діє принцип верховенства права.

Згідно з ст. 9 Конституції України, а також ст. 17 Закону України «Про міжнародні договори» від 22.12.1993 року, міжнародні договори, згода на обов`язковість яких дана Верховною Радою України, є часткою національного законодавства України. Також передбачається, що якщо міжнародним договором встановлені інші права, ніж ті, які передбачені законодавством України, то застосовуються правила міжнародного договору України. Тобто в такому випадку міжнародно - правові норми мають пріоритетне значення.

17 липня 1997 року Україна ратифікувала Європейську Конвенцію «З захисту прав і основних свобод людини», а також Протоколи 1, 2, 4, 7, 11, які є невід`ємною частиною Конвенції, чим визнала її дію в національній правовій системі, a також обов`язковість рішень Європейського Суду з прав людини по всім питанням що стосуються тлумачення і застосування Конвенції.

Згідно з зазначеним рішенням ЄСПЛ, судове рішення, яким застосовується конфіскація майна, є втручанням в право особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, на повагу власності.

Згідно з Статтею 1 Протоколу №1 до Конвенції з захисту прав людини, кожна фізична чи юридична особа має право на повагу до своєї власності. Ніхто не може бути позбавлений свого майна інакше, як в інтересах суспільства та на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права.

В даному випадку майном правопорушника є грошова сума в Євро, яка, на думку представника митниці, підлягає конфіскації.

За таких обставин конфіскація є втручанням в право особи на повагу власності і, відповідно, має бути застосована ст. 1 Протоколу №1 до Європейської Конвенції з захисту прав людини.

Перша і найбільш важлива вимога зазначеної правової норми полягає в тому, що будь-яке втручання публічної влади в право на повагу власності має бути законним. Також передбачається, що держава уповноважена здійснювати контроль за використанням власності шляхом забезпечення виконання законів.

Питання про те, чи буде досягнута справедлива рівновага між вимогами загального інтересу і захисту фундаментальних прав особи, має значення лише при умові, що таке втручання відповідає вимогам закону і не є безпідставним.

Об`єктивна сторона правопорушення, яке вчинила правопорушник, полягає в недекларуванні іноземної валюти при проходженні митного контролю в «зеленому коридорі», тобто в зоні спрощеного митного контролю, відповідальність за що передбачена ст. 471 МК України.

Що стосується загального інтересу, якому могло слугувати таке втручання Європейський суд зазначив, що держави мають законний інтерес і в той же час обов`язок вживати заходи в цілях виявлення та контролю руху готівкових коштів через кордони, оскільки значні суми готівки можуть використовуватись для легалізації незаконних доходів, торгівлі наркотиками, фінансування тероризму, вчинення тяжких фінансових злочинів.

Загальна вимога про декларування, яка розповсюджується на будь - яку особу, що перетинає кордон держави, попереджує прихований ввіз та вивіз грошових коштів з країни і конфіскаційна міра, яку тягне недекларування грошових коштів митному органу, є частиною загальної регулятивної системи, передбаченої для боротьби з подібними правопорушеннями.

Крім того, сума, яка може бути законно ввезена, чи фізично переміщена через український митний кордон, в принципі не обмежена, обмежена лише сума (10 000 євро), яка може бути ввезена без письмового декларування.

Рішенням ЄСПЛ від 11.07.2019 «Садоча проти України» (скарга №77508/11) було констатовано порушення Україною статті 1 Першого протоколу до Конвенції.

Суд встановив, що конфіскація всієї не задекларованої під час проходження митного контролю суми грошей наклала на заявника індивідуальний та надмірний тягар і булла непропорційною до вчиненого правопорушення.

Вищевикладене свідчить про те, що застосування конфіскації, предметів порушення митних правил, в даному випадку є порушенням положень ст. 1 Протоколу № 1 до Конвенції, а саме втручання в право на повагу власності, так як є не пропорційним, оскільки покладає на ОСОБА_1 «індивідуальний надмірний тягар».

При цьому, конфіскація вилученої валюти, буде сприяти лише погіршенню матеріального становища ОСОБА_1 , та жодним чином не сприятиме її вихованню та попередженню вчинення нею нових порушень.

Таким чином, застосовуючи додаткове покарання у вигляді конфіскації валюти, суд фактично не залишить особі заробітної плати, яку вона заробила в установленому законом порядку своїм трудом і яка є єдиним її доходом. Крім того, суд враховує той факт, що конфіскація зазначених коштів позбавить її і її сім`ю належного матеріального забезпечення.

При цьому, суд враховує п. 10 ч. 2 Конвенція про захист заробітної плати №95 від 1949 року, яка переглянута Конвенцією Міжнародної організації праці №173 1992 року про захист вимог працівників у випадку неплатоспроможності роботодавця, від 1992 року, і залишає зазначену Конвенцію відкритою для подальшої ратифікації, яка ратифікована Законом № 2996-IV від 19.10.2005 року, де указано: «Заробітна плата повинна охоронятися від арештів і передачі в такій мірі, в якій це вважається потрібним для утримання працівника і його сім`ї.».

Для того, щоб втручання вважалося пропорційним, воно має відповідати тяжкості правопорушення. Зокрема, в даному випадку, правопорушник не дотримався вимог, щодо внесення відомостей до митної декларації, а не вчинив будь - якого іншого правопорушення, яке можна припустити (наприклад, відмивання грошей або ухилення від сплати мита податків, тощо).

Крім того, сума, яку митний орган вимагає конфіскувати у правопорушника є для неї значною, а шкода, яку вона потенційно могла завдати органам влади - незначна, оскільки вона не завдавала державі жодної шкоди.

Також, слід зазначити, що однакове застосування закону забезпечує загальнообов`язковість закону, рівність перед законом та правову визначеність у державі, яка керується верховенством права. Єдина практика застосування законів поліпшує громадське сприйняття справедливості та правосуддя, а також довіру до відправлення правосуддя.

Неодноразове ухвалення протилежних і суперечливих судових рішень, особливо судами вищих інстанцій, може спричинити порушення права на справедливий суд, закріплене в пункті 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Загальновизнаний принцип правової визначеності передбачає стабільність правового регулювання і виконуваність судових рішень.

Керуючись однією з аксіом судочинства: «Placuit in omnibus rebus praecipuum esse iustitiae aequitatisque quam stricti iuris rationem», що означає «У всіх юридичних справах правосуддя й справедливість мають перевагу перед строгим розумінням права», суд вважає, що конфіскацію в даному випадку можна було б застосувати в разі відшкодування майнової шкоди, завданої державі, однак вона не зазнала ніяких збитків внаслідок невнесення правопорушником відомостей до митної декларації.

Таким чином, конфіскація всієї незадекларованої суми грошей накладе на особу індивідуальний та надмірний тягар і буде непропорційною до вчиненого правопорушення, отже, буде порушено статтю 1 Протоколу №1 до Конвенції. Такого висновку дійшов Європейський суд з прав людини у рішенні «Садоча проти України».

Винність правопорушника підтверджується зібраними у справі доказами, а саме: протоколом про порушення митних правил, доповідною запискою інспектора митниці, поясненням правопорушника та наданими доказами легальності походження грошей, описом вилученої валюти.

Провадження у справах про порушення митних правил, згідно ст. 487 МК України, здійснюється відповідно до цього Кодексу, а в частині, що не регулюється ним, - відповідно до законодавства України про адміністративні правопорушення.

Відповідно до ст. 23 КУпАП, адміністративне стягнення є мірою відповідальності і застосовується з метою виховання особи, яка вчинила адміністративне правопорушення, в дусі додержання законів України, поваги до правил співжиття, а також запобігання вчиненню нових правопорушень, як самим правопорушником, так і іншими особами.

На підставі вищевикладеного та враховуючи обставини, які свідчать про легальне і правомірне отримання правопорушником вилучених в нього валютних коштів, суд застосувавши міжнародно-правові норми, дійшов до висновку про не застосування до ОСОБА_1 додаткового стягнення в вигляді конфіскації вилучених валютних коштів.

Крім цього, вважаю за необхідне зазначити, що адміністративним законодавством не передбачено надання будь - яких документів для отриманням особою грошей, які їй повинні бути повернуті, окрім документів, які посвідчують особу або документів, які уповноважують іншу особу, тобто гроші повинні бути поверненні без надання довідки банку.

Керуючись ст. 4 ЗУ «Про судовий збір України», ст.ст. 197, 471, 522, 524-529 МК України, ст.ст. 283-285, 294 КУпАП, -

П О С Т А Н О В И В:

Визнати ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , що проживає: АДРЕСА_1 , службовий паспорт громадянки України для виїзду за кордон НОМЕР_1 , що виданий 28.03.2016, персональний номер НОМЕР_2 , винною у порушенні митних правил, передбачених статтею 471 Митного кодексу України.

Притягнути ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , що проживає: АДРЕСА_1 , службовий паспорт громадянки України для виїзду за кордон НОМЕР_1 , що виданий 28.03.2016, персональний номер НОМЕР_2 , до адміністративної відповідальності та накласти на неї адміністративне стягнення у виді штрафу в розмірі 1700,00 грн. на користь держави.

Стягнути з ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , що проживає: АДРЕСА_1 , службовий паспорт громадянки України для виїзду за кордон НОМЕР_1 , що виданий 28.03.2016, персональний номер НОМЕР_2 на користь держави судовий збір в сумі 420,40 грн.

Валюту, вилучену згідно протоколу про порушення митних правил №1541/10000/20 від 24.09.2020 року у розмірі 42200 Євро (інформація стосовно купюр, кількості та суми міститься в Описі предметів до протоколу про порушення митних правил №1541/10000/20) повернути ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , що проживає: АДРЕСА_1 , службовий паспорт громадянки України для виїзду за кордон НОМЕР_1 , що виданий 28.03.2016, персональний номер НОМЕР_2 , або її законному представнику у встановленому законом порядку.

Постанова пред`являється до виконання протягом трьох місяців.

Постанова може бути оскаржена до Київського апеляційного суду через районний суд, шляхом подання скарги протягом десяти днів з дня винесення постанови.

Суддя