Справа № 177/1364/20
Провадження № 3/177/613/20
П О С Т А Н О В А

Іменем України

26 листопада 2020 року

Суддя Криворізького районного суду Дніпропетровської області Березюк М. В.

розглянувши матеріали, які надійшли з Криворізького районного відділення поліції Криворізького відділу поліції Головного управління національної поліції в Дніпропетровській області про притягнення до адміністративної відповідальності:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ,

народженого в м. Кривий Ріг,

не працюючого ,

зареєстрованого та проживаючого за адресою:

АДРЕСА_1

за ст. 44-3 КУпАП,

В С Т А Н О В И В:

14.10.2020 о 16:20, ОСОБА_1 , в торгівельному павільйоні ФОП ОСОБА_2 магазин « ІНФОРМАЦІЯ_2 », в с. Дубове Криворізького району Дніпропетровської області, знаходився в магазині без вдягнутих засобів індивідуального захисту, чим порушив правила карантину, а саме вимоги пп. 1 п.10 постанови КМ України № 641 від 22.07.2020.

ОСОБА_1 , будучі повідомленим про день, час та місце розгляду справи, до суду не з`явився, заяв та клопотань про розгляд справи за його відсутності, або про відкладення справи до суду не надав.

Таким чином суд вважає за можливе розглянути справу за відсутності особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, оскільки затягування розгляду справи нівелює завдання Кодексу України про адміністративні правопорушення, яким є охорона конституційного ладу України, встановленого правопорядку, зміцнення законності, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі точного і неухильного додержання Конституції законів України, поваги до прав, честі і гідності інших громадян, до правил співжиття, сумлінного виконання своїх обов`язків, відповідальності перед суспільством (стаття 1 КУпАП). Тим більше, що стаття 268 КУпАП не містить імперативної заборони щодо розгляду справи про адміністративне правопорушення за статтею 44-3 КУпАП за відсутності особи, яка притягується до адміністративної відповідальності та яка була належним чином повідомлена про розгляд справи.

Європейський Суд з прав людини у рішенні "Пономарьов проти України" наголосив, що сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.

Статтею 44-3 КУпАП, в редакції чинній станом на 14.11.2020, передбачено відповідальність за порушення правил щодо карантину людей, санітарно-гігієнічних, санітарно-протиепідемічних правил і норм, встановлених Законом України «Про захист населення від інфекційних хвороб», іншими актами законодавства, а також рішень органів місцевого самоврядування з питань боротьби з інфекційними хворобами.

Відповідно до ст. 29 Закону України «Про захист населення від інфекційних хвороб», карантин встановлюється Кабінетом Міністрів України.

У рішенні про встановлення карантину затверджуються необхідні профілактичні, протиепідемічні та інші заходи, встановлюються тимчасові обмеження прав фізичних і юридичних осіб та додаткові обов`язки, що покладаються на них, які і є відповідними правилами, відповідальність за які передбачена диспозицією ст. 44-3 КУпАП.

Відповідно до п.п. 1 п. 10 Постанови КМ України «Про встановлення карантину та запровадження посилених протиепідемічних заходів на території із значним поширенням гострої респіраторної хвороби COVID-19 спричиненої корона вірусом SARS-CoV-2» № 641 від 22.07.2020, в редакції, яка діяла станом на 14.11.2020, на території України на період дії карантину забороняється перебування в громадських будинках і спорудах, громадському транспорті без вдягнутих засобів індивідуального захисту, зокрема респіраторів або захисних масок, що закривають ніс та рот, у тому числі виготовлених самостійно.

Вина ОСОБА_1 у вчиненні вказаного правопорушення підтверджується: протоколом про адміністративне правопорушення серії ВАБ 010577 від 14.10.2020, в якому викладені обставини правопорушення та письмові пояснення ОСОБА_1 відповідно до яких останній не був обізнаним про необхідність перебування в громадських місцях у масці; рапортом поліцейського інспектора, яким підтверджуються обставини, викладені у протоколі про адміністративне правопорушення; фотознімком.

Згідно зі ст. 252 КУпАП України, орган (посадова особа), що розглядає справу про адміністративне правопорушення оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Статтею 280 КУпАП передбачено, що орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Дослідивши матеріали справи про адміністративне правопорушення, суд дійшов висновку, що в діях ОСОБА_1 , міститься склад адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 44-3 КУпАП, за ознаками порушення правил щодо карантину людей, передбачених п.п.1 п.10 Постановою КМУ від 22.07.2020 № 641, за ознаками перебування в громадських будинках і спорудах, а також громадському транспорті без вдягнутих засобів індивідуального захисту, зокрема респіраторів або захисних масок, що закривають ніс та рот, у тому числі виготовлених самостійно.

Згідно зі ст.9 КУпАП України, адміністративним правопорушенням визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Адміністративне стягнення є мірою відповідальності та застосовується з метою виховання особи, що вчинила адміністративне правопорушення, у дусі точного і неухильного додержання Конституції, законів України, поваги до прав, честі і гідності інших громадян, до правил співжиття, запобігання вчинення нових правопорушень, як самим правопорушником так і іншими особами.

При цьому, суд також враховує практику Європейського суду з прав людини, відповідно до якої, при призначенні покарання, для того, щоб втручання вважалося пропорційним, воно має відповідати тяжкості правопорушення і не становити особистий надмірний тягар для особи.

Відповідно до ст. 22 КУпАП, при малозначності вчиненого адміністративного правопорушення орган (посадова особа), уповноважений вирішувати справу, може звільнити порушника від адміністративної відповідальності і обмежитись усним зауваженням.

Враховуючи особу ОСОБА_1 , зокрема те, що він у судове засідання не з`явився, але відповідно до письмових пояснень останнього, вину у вчиненому адміністративному правопорушенні визнав та пояснив, що не знав про необхідність перебування у громадських місцях у засобах індивідуального захисту, що свідчить про те, що його дії не носили навмисний характер, до адміністративної відповідальності притягається вперше, тяжких наслідків зазначене адміністративне правопорушення не спричинило, з урахуванням обставин справи суд вважає, що вчинене ОСОБА_1 адміністративне правопорушення є малозначним, у зв`язку з чим, згідно з ст. 22 КУпАП, суд звільняє його від адміністративної відповідальності за ст. 44-3 КУпАП та вважає за необхідне обмежитись усним зауваженням.

Відповідно до ч.2 ст. 284 КУпАП, при оголошенні усного зауваження суд виносить постанову про закриття справи.

Враховуючи застосування судом положень ст. 22 КУпАП та звільнення ОСОБА_1 від адміністративної відповідальності, судовий збір у порядку ст. 40-1 КУпАП стягненню не підлягає.

Керуючись ст. ст. 22, ст. 44-3, 283, п. 3 ч. 1 284 КУпАП, суддя, -

П О С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звільнити від адміністративної відповідальності за малозначністю адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 44-3 КУпАП, обмежившись усним зауваженням.

Провадження у справі про адміністративне правопорушення, передбачене ст. 44-3 КУпАП щодо ОСОБА_1 - закрити.

Постанова може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду протягом 10 днів з моменту її винесення шляхом подання апеляційної скарги через Криворізький районний суд Дніпропетровської області.

Суддя М.В. Березюк