Провадження № 3/161/5301/20
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

03 грудня 2020 року Суддя Луцького міськрайонного суду Волинської області Рудська С.М., розглянувши матеріали справи про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 , яка народилася ІНФОРМАЦІЯ_1 в м. Луцьку Волинської обл., громадянка України, до адміністративної відповідальності за вчинення однорідного правопорушення протягом року не притягався, фізична особа-підприємець, зареєстрована та фактично проживає за адресою: АДРЕСА_1 ,

за ст. 44-3 КУпАП, -

В С Т А Н О В И Л А:

16.11.2020 року до Луцького міськрайонного суду Волинської області надійшов протокол про адміністративне правопорушення серії АПР18 № 453539 від 07.11.2020 року відповідно до якого 07.11.2020 року о 23:00 год. ОСОБА_1 , будучи власницею кафе-піцерії «Козача Левада», яка знаходиться за адресою: м. Луцьк, вул. Дубнівська, 21-А, допустила роботу закладу та прийом відвідувачів, чим порушив правила карантину, встановлені Постановою КМУ № 641 від 22.07.2020 року, зі змінами та доповненнями. Своїми діями ОСОБА_1 вчинила адміністративне правопорушення, передбачене ст. 44-3 КУпАП.

В судове засідання ОСОБА_1 не з`явилася, причини неявки суду не повідомила, про дату, час та місце розгляду справи повідомлялася своєчасно та належним чином, клопотань про відкладення розгляду справи від неї на адресу суду не надходило.

Зі змісту ст. 268 КУпАП слідує, що під час відсутності особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, справу може бути розглянуто лише у випадках коли є дані про своєчасне її сповіщення про місце і час розгляду справи в якщо від неї не надійшло клопотання про відкладення розгляду справи.

За таких обставин, а також з урахуванням того, що під час розгляду справи про адміністративне правопорушення, передбачене ст. 44-3 КУпАП, не передбачається обов`язкова присутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, суд приходить до висновку про можливість розгляду справи за відсутності ОСОБА_1 .

Дослідивши письмові докази, які містяться в матеріалах справи, суд прийшов до наступних висновків.

Диспозицією ст. 44-3 КУпАП (з урахуванням ч. 1 ст. 44-3 КУпАП, в редакції КУпАП від 06.11.2020 року) передбачено адміністративну відповідальність за порушення правил щодо карантину людей, санітарно-гігієнічних, санітарно-протиепідемічних правил і норм, передбачених Законом України «Про захист населення від інфекційних хвороб», іншими актами законодавства, а також рішень органів місцевого самоврядування з питань боротьби з інфекційними хворобами.

Постановою Кабінету Міністрів України від 22.07.2020 року № 641 «Про встановлення карантину та запровадження посилених протиепідемічних заходів на території із значним поширенням гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2» з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2 (далі - COVID-19), з 1 серпня до 31 грудня 2020 року на території Автономної Республіки Крим, Вінницької, Волинської, Дніпропетровської, Донецької, Житомирської, Закарпатської, Запорізької, Івано-Франківської, Кіровоградської, Київської, Луганської, Львівської, Миколаївської, Одеської, Полтавської, Рівненської, Сумської, Тернопільської, Харківської, Херсонської, Хмельницької, Черкаської, Чернівецької, Чернігівської областей, м. Києва, м. Севастополя (далі - регіони) установлено карантин, продовживши на всій території України дію карантину, встановленого постановами Кабінету Міністрів України від 11 березня 2020 р. № 211 «Про запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2» (Офіційний вісник України, 2020 р., № 23, ст. 896, № 30, ст. 1061) та від 20 травня 2020 р. № 392 «Про встановлення карантину з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2» (Офіційний вісник України, 2020 р., № 43, ст. 1394, № 52, ст. 1626) (далі Постанова № 641).

Відповідно до пп. 11 п. 10 Постанови № 641, - На території України на період дії карантину забороняється: робота після 22-ї та до 7-ї години суб`єктів господарювання з надання послуг громадського харчування (ресторанів, кафе, барів, закусочних, їдалень, кафетеріїв, буфетів тощо), крім діяльності з надання послуг громадського харчування із здійсненням адресної доставки замовлень та замовлень на винос.

Статтею 62 Конституції України імперативно визначено, що обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

У відповідності із ст. 9 КУпАП адміністративним проступком визнається протиправна, винна дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Згідно ст. 251 КУпАП, доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

На підтвердження вини ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення за ст. 44-3 КУпАП, органом, який склав протокол про адміністративне правопорушення було надано рапорт ДОП ВП Луцького ВП ГУНП у Волинській області капітана поліції Приймака Р. від 07.11.2020 року, фототаблицю та письмові пояснення.

Відповідно до ст. 280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа у його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, тощо, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

За загальним правилом судочинства в справах про адміністративні правопорушення, суд може брати до уваги лише ті докази, які прямо чи непрямо підтверджують існування чи відсутність обставин, що підлягають доказуванню у провадженні, та інших обставин, які мають значення для провадження, а також достовірність чи недостовірність, можливість чи неможливість використання інших доказів.

Недопустимий доказ не може бути використаний при прийнятті процесуальних рішень, на нього не може посилатися суд при ухваленні судового рішення.

Європейський суд неодноразово наголошував, що судочинство у національних судах повинно здійснюватись «згідно із законом».

У п. 44 рішення по справі «Корнєв та Карпенко проти України» від 30.09.2010 року Суд наголосив, що суди повинні забезпечувати дотримання матеріальних та процесуальних норм.

Для притягнення особи до адміністративної відповідальності, необхідно довести наявність в її діях (бездіяльності) складу та події адміністративного правопорушення.

Стандарт доведення вини «поза розумним сумнівом» означає, що при доведенні винуватості особи не повинно залишатися жодного «розумного сумніву» в цьому, тоді як наявність такого «розумного сумніву» у винуватості особи є підставою для його виправдання.

Отже, в силу принципу презумпції невинуватості, діючого при розгляді справ про адміністративні правопорушення, всі сумніви у винності особи, що притягується до адміністративної відповідальності, тлумачаться на її користь, а недоведена вина прирівнюється до доведеної невинуватості.

Так, на переконання суду, візуальне спостереження за неправомірними діями осіб, яке фіксується шляхом написання відповідних рапортів працівниками органу Національної поліції, може бути доказом у справі лише в тому випадку, коли воно зафіксовано у встановленому законом порядку.

Згідно п. 1 ч. 1 ст. 40 ЗУ «Про національну поліцію» поліція для забезпечення публічної безпеки і порядку може закріплювати на форменому одязі, службових транспортних засобах, монтувати/розміщувати по зовнішньому периметру доріг і будівель автоматичну фото- і відеотехніку, а також використовувати інформацію, отриману із автоматичної фото- і відеотехніки, що знаходиться в чужому володінні, з метою попередження, виявлення або фіксування правопорушення, охорони громадської безпеки та власності, забезпечення безпеки осіб.

Разом з тим, наявна в матеріалах фототаблиця (4 фотокопії) не містить інформації про дату та час фіксування обставин вказаних у протоколі, що позбавляє можливості достовірно встановити факт роботи кафе-піцерії «Козача Левада», яка знаходиться за адресою: м. Луцьк, вул. Дубнівська, 21-А, 07.11.2020 року о 23:00 год.

Зокрема, із наданої фототаблиці жодним чином неможливо ідентифікувати зафіксованих осіб, як відвідувачів закладу, що фотофіксація здійснена саме у кафе-піцерії «Козача Левада» та саме у зазначений в протоколі час.

Крім того, матеріали справи не містять жодного доказу, який підтверджує факт належності ОСОБА_1 кафе-піцерії «Козача Левада».

В свою чергу, наявні в матеріалах справи письмові пояснення не є допустимим та достовірним доказом, оскільки такі власноруч написані ДОП ВП Луцького ВП ГУНП у Волинській області капітаном поліції Приймаком Р., не містять підпису та підтвердження ОСОБА_1 , що дані пояснення відповідають дійсності та належать останній.

Із наведеного слідує, що вину ОСОБА_1 у вчинені адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 44-3 КУпАП (з урахуванням ч. 1 ст. 44-3 КУпАП, в редакції КУпАП від 06.11.2020 року), виходячи із доказів, які надані органом, що склав відповідні адміністративні матеріали, довести поза розумним сумнівом не виявляється за можливе.

Аналізуючи надані суду докази у їх сукупності, суд приходить до висновку, що провадження по справі відносно ОСОБА_1 підлягає закриттю через відсутність в її діях події та складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 44-3 КУпАП (з урахуванням ч. 1 ст. 44-3 КУпАП, в редакції КУпАП від 06.11.2020 року), оскільки органом, яким було складено протокол про адміністративне правопорушення, не надано належних, допустимих, достатніх та достовірних доказів того, що 07.11.2020 року о 23:00 год. ОСОБА_1 , будучи власницею кафе-піцерії «Козача Левада», яка знаходиться за адресою: м. Луцьк, вул. Дубнівська, 21-А, допустила роботу закладу та прийом відвідувачів.

Пунктом 1 ст. 247 КУпАП визначено, що провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.

Відтак, у відповідності до ст. 62 Конституції України, ст. 7, п. 1 ст. 247 КУпАП, провадження у справі підлягає закриттю, в зв`язку з відсутністю в діях ОСОБА_1 події та складу правопорушення, передбаченого ст. 44-3 КУпАП (з урахуванням ч. 1 ст. 44-3 КУпАП, в редакції КУпАП від 06.11.2020 року).

Керуючись ст. 44-3, п. 1 ст. 247, ст. ст. 283-284 КУпАП, Постановами Кабінету Міністрів України від 11.03.2020 року № 211 «Про запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2 та від 20.05.2020 року № 392 «Про встановлення карантину з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2» (зі змінами та доповненнями), -

П О С Т А Н О В И Л А:

Закрити провадження у справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 за ознаками ст. 44-3 КУпАП (з урахуванням ч. 1 ст. 44-3 КУпАП, в редакції КУпАП від 06.11.2020 року) у зв`язку із відсутністю в його діях події та складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена до Волинського апеляційного суду через Луцький міськрайонний суд Волинської області протягом десяти днів з дня її винесення.

Суддя Луцького міськрайонного

суду Волинської області С.М. Рудська