Номер провадження 3/263/3386/2020
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

26 листопада 2020 року місто Маріуполь

Суддя Жовтневого районного суду міста Маріуполя Донецької області Киян Дмитро Володимирович, розглянувши матеріали адміністративної справи, що надійшли з Центрального ВДВС у м.Маріуполі Східного МУМЮ (м.Харків), про притягнення до адміністративної відповідальності:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , громадянина України, офіційно не працевлаштованого, проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 ,

за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 183-1 КУпАП,-

ВСТАНОВИВ:

Згідно протоколу про адміністративне правопорушення №3 від 15.09.2020 року відносно ОСОБА_1 , встановлено, що останній не сплачує аліменти ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 в розмірі 1/6 частини всіх видів його заробітку щомісячно, починаючи з 07.02.2018 року по 30.06.2021 року за умови продовження навчання у ХНУ ім..В.Н. Каразіна, але не більш ніж до досягнення 23 років, що призвело до виникнення заборгованості, сукупний розмір якої згідно розрахунку року за період з лютого 2018 року по серпень 2020 року в сумі 76215,41 грн., що перевищує суму відповідних платежів за шість місяців з дня пред`явлення виконавчого листа до примусового виконання, чим вчинив адміністративне правопорушення, передбачене ст. 183-1 КУпАП.

ОСОБА_1 був сповіщений про дату, час і місце судового розгляду справи, причини не явки суду не відомі.

Статтею 6 Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини гарантовано кожній фізичній особі право на розгляд судом протягом розумного строку цивільної, кримінальної, адміністративної або господарської справи, а також справи про адміністративне правопорушення, у якій вона є стороною.

Розумним, зокрема, вважається строк, що є об`єктивно необхідним для виконання процесуальних дій, прийняття процесуальних рішень та розгляду і вирішення справи з метою забезпечення своєчасного (без невиправних зволікань) судового захисту.

В поняття «розумний строк» розгляду справи, Європейський суд з прав людини включає: складність справи; поведінку заявника; поведінку органів державної влади; важливість справи для заявника.

Згідно рішення Європейського суду з прав людини у справі «Смірнов проти України» від 08.11.2005 слідує, що в силу вимог ч. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи, є порушенням ч. 1 ст. 6 даної Конвенції.

Крім того, Європейський суд з прав людини в п. 41 рішення від 03.04.2008 у справі «Пономарьов проти України» зазначив, що сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження (див., mutatis mutandis, рішення у справі «Олександр Шевченко проти України», заява N 8371/02, п. 27, рішення від 26.04.2007 та «Трух проти України», заява N 50966/99 від 14.10.2003).

За вказаних обставин, з метою дотримання розумних строків розгляду справи, вважаю можливим розгляд справи у відсутність особи яка притягується до адміністративної відповідальності , на підставі ч. 1 ст. 268 КУпАП.

Дослідивши матеріали справи про адміністративне правопорушення, приходжу до наступних висновків.

Відповідно до ст. 245 КУпАП завданням провадження у справах про адміністративні правопорушення є всебічне, повне та об`єктивне встановлення обставин справи, вирішення її у точній відповідності до закону.

Статтями 251, 280 КУпАП, визначено фактичні дані, обставини на основі яких, у визначеному законом порядку, орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення.

Відповідно до ст. 252 КУпАП висновок про наявність чи відсутність в діях особи адміністративного правопорушення має бути зроблений на підставі всебічного, повного і об`єктивного дослідження всіх обставин справи в їх сукупності.

Так у відповідності до вимог ст. 256 КУпАП, в протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються: дата і місце його складання, посада, прізвище, ім`я по-батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу правопорушника; місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих; пояснення правопорушника; інші відомості необхідні для вирішення справи.

Протокол підписується особою, яка його склала, і особою, яка притягується до адміністративної відповідальності; при наявності свідків і потерпілих протокол може бути підписано також і цими особами.

У разі відмови особи, яка вчинила правопорушення, від підписання протоколу, в ньому робиться запис про це. Особа, яка вчинила правопорушення, має право подати пояснення та зауваження щодо змісту протоколу, які додаються до протоколу, а також викласти мотиви свого відмовлення від його підпису.

При складанні протоколу порушникові роз`яснюються його права і обов`язки, передбачені ст. 268 КУпАП, про що робиться відмітка у протоколі.

Статтею 183-1 КУпАП, передбачена відповідальність за ч. 1 - несплату аліментів на утримання дитини, одного з подружжя, батьків або інших членів сім`ї, що призвела до виникнення заборгованості, сукупний розмір якої перевищує суму відповідних платежів за шість місяців з дня пред`явлення виконавчого документа до примусового виконання.

Однак, у даному випадку, цих вимог законодавства не дотримано, в протоколі про адміністративне правопорушення не вказано частину статті 183-1 КУпАП, за яким ОСОБА_1 притягається до адміністративної відповідальності, окрім того відсутні докази ознайомлення останнього з протоколом про адміністративне правопорушення та розрахунком заборгованості зі сплати аліментів.

Наведене свідчить, що уповноваженою особою було складено протокол про адміністративне правопорушення за ст. 183-1 КУпАП з порушенням, не з`ясовано всі обставини справи, для об`єктивного її розгляду, що позбавляє суд під час розгляду справи прийняти законне та обґрунтоване рішення.

З урахуванням викладених обставин, беручи до уваги, що уповноваженою особою було складено протокол про адміністративне правопорушення за ст. 183-1 КУпАП з порушенням, не з`ясовано всі обставини справи, керуючись принципами презумпції невинуватості та диспозитивності, суд вважає, що в зібраних матеріалах справи відсутні достатні дані для висновку про наявність в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 183-1 КУпАП України.

Відповідно до ч. 1 ст. 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочате, а розпочате підлягає закриттю за відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

Аналіз наведених обставин дозволяє суду зробити висновок про необхідність закриття провадження у справі у зв`язку із відсутністю в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення.

На підставі викладеного та керуючись ст. 247 КпАП України, -

ПОСТАНОВИВ:

Провадження по справі про притягнення до адміністративної відповідальності за ст. 183-1 КУпАП ОСОБА_1 - закрити у зв`язку з відсутністю складу адміністративного правопорушення.

Апеляційну скаргу на постанову у справі про адміністративне правопорушення може бути подано протягом десяти днів з дня винесення постанови до Донецького апеляційного суду через Жовтневий районний суд міста Маріуполя.

Суддя Д.В. Киян