ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

03.01.2020 р. смт. Веселе

Суддя Веселівського районного суду Запорізької області Нагорний А.О., розглянувши матеріали, які надійшли з Веселівського відділення поліції Мелітопольського ВП ГУНП в Запорізькій області про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. М.Горбаша Ярунського району Житомирської області, громадянки України, не працює, зареєстрована та мешкає за адресою: АДРЕСА_1 , за ст. 173 Кодексу України про адміністративні правопорушення,

ВСТАНОВИВ:

20.12.2019 р. за вхідним № 6023/19 до Веселівського районного суду Запорізької області надійшов матеріал у відношенні гр. ОСОБА_1 про притягнення її до адміністративної відповідальності за скоєння адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП.

Відповідно до вимог ст. 9 КУпАП, адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Згідно ст. 245 КУпАП завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її у точній відповідності з законом.

Відповідно до ст. 252 КУпАП орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Положеннями ст. 280 КУпАП передбачено, що суддя при розгляді справи про адміністративне правопорушення, в даному випадку, передбаченого ст. 173 КУпАП, у числі інших визначених законом обставин, зобов`язаний з`ясувати: чи мало місце правопорушення, за яке особа притягається до відповідальності; чи містить діяння склад адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП; чи є особа винною у його вчиненні та чи підлягає вона адміністративній відповідальності.

Суб`єктивна сторона правопорушення характеризується наявністю вини у формі прямого або непрямого умислу. Особа усвідомлює, що її дії протиправні, вона передбачає, що в результаті їх здійснення буде порушений громадський порядок і прагне до цього. Елементом суб`єктивної сторони дрібного хуліганства є також мотив задоволення індивідуальних потреб самоствердження шляхом ігнорування гідності інших людей.

Об`єктивна сторона дрібного хуліганства це нецензурна лайка в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Обов`язковою ознакою об`єктивної сторони адміністративного правопорушення, є місце його скоєння, а саме-громадське місце, яке дістало законодавче визначення як частина (частини) будь-якої будівлі, споруди, яка доступна або відкрита для населення вільно, чи за запрошенням, або за плату, постійно, періодично або час від часу, зокрема під`їзди, а також підземні переходи, стадіони (Закон України «Про заходи щодо попередження та зменшення вживання тютюнових виробів і їх шкідливого впливу на здоров`я населення» від 22.09.№ 2899-1V).

Об`єктом захисту у ст. 173 КУпАП є громадський порядок.

Посадова особа, яка склала протокол серії ГР № 422222 від 19.12.2019 р., у графі склад адміністративного правопорушення зазначила, що 19.12.2019 р. о 15 год. 50 хв. ОСОБА_1 , за адресою АДРЕСА_1 висловлювалася нецензурною лайкою та одноразово штовхнула гр. ОСОБА_2 , чим могла завдати фізичної та психічної шкоди останній.

З протоколу вбачається, що події відбувалися за місцем проживання ОСОБА_1 , а потерпіла ОСОБА_2 , як зазначено у протоколі, проживає у будинку АДРЕСА_2 .

Названі обставини не дають змоги суду однозначно оцінити дії ОСОБА_1 як такі, що містять склад адміністративного правопорушення передбаченого ст. 173 КУпАП, так як відсутня суб`єктивна та об`єктивна сторона правопорушення.

Суд позбавлений можливості збору доказів.

Зі змісту ст.ст. 7, 254, 279 КУпАП розгляд справи про адміністративне правопорушення здійснюється лише в межах протоколу про адміністративне правопорушення.

Згідно із ст. 7 КУпАП, провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності і ніхто не може бути підданий заходу впливу, в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом.

У роз`ясненнях, викладених у п. 19 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про застосування Конституції України при здійсненні правосуддя» № 9 від 01.11.1996 р. зазначено, що згідно зі ст. 62 Конституції України обвинувачення не може ґрунтуватись на припущеннях, а також на доказах, одержаних незаконним шляхом. Усі сумніви щодо доведеності вини тлумачаться на користь обвинуваченого.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.

На підставі викладеного, керуючись п. 1 ч. 1 ст. 247 та ст.ст. 221, 283-284, 287 КУпАП, суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

Провадження у справі № 313/1625/19 про адміністративне правопорушення у відношенні гр. ОСОБА_1 щодо притягнення до адміністративної відповідальності за ст. 173 КУпАП, у зв`язку з відсутністю у її діях складу адміністративного правопорушення -закрити.

Копію постанови направити для відома ОСОБА_1 та начальнику Веселівського відділення поліції Мелітопольського відділу поліції Головного Управління Національної поліції в Запорізькій області.

Скаргу на постанову по справі про адміністративне правопорушення може бути подано протягом десяти днів з дня винесення постанови. В разі пропуску зазначеного строку з поважних причин цей строк за заявою особи, на яку винесено постанову, може бути поновлено органом (посадовою особою) правомочним розглядати скаргу.

Суддя

Веселівського районного суду

Запорізької області А.О. Нагорний

03.01.20