Справа № 712/4980/20
Номер провадження 3/711/1369/20
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17 листопада 2020 року м.Черкаси

Суддя Придніпровського районного суду м. Черкаси Михальченко Ю.В., за участі прокурорів Гадіон Н.М., Лисика М.Ю., захисника Заволокіна О.О., розглянувши адміністративні матеріали, які надійшли з Черкаського управління Департаменту внутрішньої безпеки Національної поліції України про притягнення

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м.Овруч, Житомирської області, зареєстрованого та проживаючого: АДРЕСА_1 , на момент вчинення правопорушення працюючий старшим інспектором з особливих доручень відділу оперативних обліків УІАП ГУНП в Черкаській області, ідентифікаційний код НОМЕР_1 ,

до адміністративної відповідальності за ч.1,2 ст.172-7КУпАП, -

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Придніпровського районного суду м.Черкаси знаходяться адміністративні матеріали, які надійшли з Черкаського управління Департаменту внутрішньої безпеки Національної поліції України про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч.1 ст.172-7 та за ч.2 ст.172-7 КУпАП.

В судовому засіданні встановлено, що згідно з протоколом про адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією № 17 від 25.05.2020 року, ОСОБА_1 , перебуваючи на посаді старшого інспектора з особливих доручень відділу оперативних обліків управління інформаційно-аналітичної підтримки Головного управління Національної поліції в Черкаській області та відповідно до п. п. «з» п.1 ч.1 ст.3 Закону України «Про запобігання корупції» (далі Закон), суб`єктом відповідальності за правопорушення, пов`язані з корупцією, у порушення вимог п.3 ч.1 ст.28 Закону та будучи членом Комісії з перевірки рівня знань із заходів безпеки при поводженні з вогнепальною зброєю (далі-Комісія), при виконанні повноважень під час засідання Комісії, прийняв рішення при наявності у нього реального конфлікту інтересів, чим вчинив адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією, передбачене ч.2 ст.172-7 КУпАП.

Крім того, згідно з протоколом про адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією №14 від 25.05.2020 року, ОСОБА_1 , перебуваючи на посаді старшого інспектора з особливих доручень відділу оперативних обліків управління інформаційно-аналітичної підтримки Головного управління Національної поліції в Черкаській області та будучи відповідно до п. п. «з» п.1 ч.1 ст.3 Закону, суб`єктом відповідальності за правопорушення, пов`язані з корупцією,у порушення вимог п.3 ч.1 ст.28 Закону, прийняв рішення при наявності у нього реального конфлікту інтересів, чим вчинив адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією, передбачене ч.2 ст.172-7 КУпАП.

Крім того, згідно з протоколом про адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією №15 від 25.05.2020 року, ОСОБА_1 , перебуваючи на посаді старшого інспектора з особливих доручень відділу оперативних обліків управління інформаційно-аналітичної підтримки Головного управління Національної поліції в Черкаській області та будучи відповідно до п. п. «з» п.1 ч.1 ст.3 Закону, суб`єктом відповідальності за правопорушення, пов`язані з корупцією,у порушення вимог п.2 ч.1 ст.28 Закону, не повідомив належним чином про наявність у нього реального конфлікту інтересів, чим вчинив адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією, передбачене ч.1 ст.172-7 КУпАП.

Крім того, згідно з протоколом про адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією №16 від 25.05.2020 року, ОСОБА_1 , перебуваючи на посаді старшого інспектора з особливих доручень відділу оперативних обліків управління інформаційно-аналітичної підтримки Головного управління Національної поліції в Черкаській області та будучи відповідно до п. п. «з» п.1 ч.1 ст.3 Закону, суб`єктом відповідальності за правопорушення, пов`язані з корупцією,у порушення вимог п.2 ч.1 ст.28 Закону, не повідомив належним чином про наявність у нього реального конфлікту інтересів, чим вчинив адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією, передбачене ч.1 ст.172-7 КУпАП.

Між тим, захисником ОСОБА_1 , адвокатом Заволокіним О.О. подано клопотання про закриття адміністративної справи, датоване 24.08.2020 зі змісту якого вбачається позиція щодо необґрунтованості складення вказаних вище протоколів про адміністративні правопорушення, пов`язаних з корупцією та необхідність закриття провадження у справі на підставі п.1 ст.247 КУпАП.

В основу обгрунтування своїх доводів заперечення зазначив, що на його адвокатський запит №3-14аз/12/16/01-2020 Управлінням кадрового забезпечення ГУ НП в Черкаській області надано відповідь,зі змісту якої вбачається, що протягом 2019 року окремий наказ про створення Комісії, про яку йдеться вище не видавався.

Більш того, відповідно до вказівки ГУНП від 08.04.2019 №943/01/12/16-2019еп, кожен структурний підрозділ ГУ НП в Черкаській області до 12.04.2019 організовував та забезпечував прийняття заліків зі знання вимог Інструкції із заходів безпеки при поводженні зі зброєю, затвердженої наказом МВС України від 01.02.2016 №70 (далі-наказ МВС України №70 від 01.02.2016). Перевірка знань поліцейських Управління інформаційно-аналітичної підтримки ГУНП проводилась навчальною групою, створеною, відповідно до наказу ГУНП від 15.01.2019 №81 «Про організацію службової підготовки поліцейських УІАП ГУНП в Черкаській області у 2019 навчальному році» та відповідно до вказівок ГУНП від 08.04.2019, від 11.06.2019 та від 08.11.2019.

Загалом протягом 2019 року Комісія по прийняттю заліків на знання вимог наказу МВС України №70 від 01.02.2016, матеріальної частини зброї та розділу 5 Закону України «Про Національну поліцію України» збиралася для прийняття заліків 4 (чотири) рази. За результатами засідання Комісії було складено 4-ри протоколи, які направлено до Відділу професійної підготовки Управління кадрового забезпечення ГУНП в Черкаській області.

Проте, власне Комісія із зазначенням точного її складу, згідно доручення УІПКП «102» ГУНП в Черкаській області (попередня назва теперішнього УІАП ГУНП) затверджена у січні 2016 року на 2016 навчальний рік, та до її складу визначено заступника начальника та начальників відділів Управління (посада ОСОБА_1 ст. інспектор з ОД відділу оперативних обліків, тобто в даному випадку, на думку захисника Заволокіна О.О., будь-яке правонаступництво не має місця).

Відповідно до наказу №81 від 15.01.2019 по ГУНП в Черкаській області в УІАП ГУНП, призначено лише склад навчальної групи. Розпорядчого документу,яким би було затверджено саме склад Комісії на 2019 рік відповідальною особою (за ведення документації щодо професійної підготовки) підготовлено не було.

Між тим, звернувшись у квітні 2019 року, за усними роз`ясненнями до начальника ВПП УКЗ майора поліції ОСОБА_2 - ОСОБА_1 отримав підтвердження того, що голова Комісії по перевірці рівня знань уповноважений перевіряти і членів Комісії, які приймають заліки у працівників особового складу.

Так як кількість особового складу становила 17 осіб, то за усним погодженням з начальником, передавши їй слова начальника ВПП УКЗ ОСОБА_2 - отримав згоду на той склад Комісії, який вказано у протоколах. Вказані обставини сприяли зазначенню ОСОБА_1 у списках осіб, які проходили перевірку рівня знань.

Крім того, в наказі МВС України №70 від 01.02.2016 про склад Комісії та про межі її повноважень щодо прийому заліків - нічого не зазначено. Вказано лише, що зібрання Комісії повинні відбуватися не рідше 2 разів на рік, а також, що організація занять і перевірка рівня знань поліцейських, заходів безпеки при поводженні зі зброєю, покладені на керівника органу (закладу, установи) поліції.

Зауважив, що п.п.5 п.7 Інструкції із заходів безпеки при поводженні зі зброєю, затвердженої наказом МВС України №70 від 01.02.2016, результати перевірки у поліцейських рівня знань із заходів безпеки при поводженні зі зброєю відображається у внутрішній документації органу поліції. Результати перевірки оформлюються відповідним протоколом. В разі неуспішного складання заліків на знання вказаної вище Інструкції, поліцейським заборонено отримувати вогнепальну зброю та, відповідно,нести службу. Стосовно ОСОБА_1 зазначених заходів застосовано не було,він успішно склав заліки та продовжував нести службу у звичайному режимі.

В судовому засіданні ОСОБА_1 вину у вчиненні адміністративних правопорушень, передбачених ч.1,ч.2 ст.172-7 КУпАП не визнав. Суду пояснив, що дійсно 25.05.2020 року Черкаським управлінням ДВБ НП України, відносно нього складено 4 (чотири) протоколи про адміністративні правопорушення, пов`язані з корупцією (№17 за ч.2 ст.172-7 КУпАП, ,№14 за ч.2 ст.172-7 КУпАП,№15 за ч.1 ст.172-7 КУпАП та №16 за ч.1 ст.172-7 КУпАП).

Зазначив, що на виконання вимог наказу МВС України №70 від 01.02.2016, було створено єдину Комісію з перевірки рівня знань із заходів безпеки при поводженні з вогнепальною зброєю, яка налічувала 17 осіб. Окремо наказ з цього ж приводу, по підрозділу в якому він працював - не видавався. Зауважив, що його, як члена Комісії з перевірки рівня знань із заходів безпеки, ніхто із відповідальних осіб ГУНП в Черкаській області, ні зі змістом вказаного наказу про включення його до складу Комісії, ні з обсягом його повноважень, не ознайомлював. Наголосив, що ним та його дружиною заліки складалися одноособово безпосередньо їх керівництву, а саме:начальнику УІАП ГУ НП в Черкаській області - Кожухівській О.Є. З огляду на викладене, просив закрити провадження у справі за відсутністю у його діях події та складу адміністративних правопорушень, передбачених ч.1,2 ст.172-7 КУпАП.

Захисник,адвокат Заволокін О.О. повністю підтримав обґрунтування своєї позиції з вказаного приводу, викладену ним у Клопотанні від 24.08.2020 про закриття провадження у справі. Наполягав на необхідності закриття провадження по даній справі, у зв`язку з відсутністю події та складу адміністративного правопорушення,передбаченого ч.1,ч.2 ст.172-7 КУпАП, відповідно до п.1 ст.247 КУпАП.

В судовому засіданні в якості свідка допитано начальника УІАП ГУ НП в Черкаській області- ОСОБА_3 , яка пояснила, що Комісія з перевірки рівня знань із заходів безпеки при поводженні з вогнепальною зброєю окремо по підрозділах не створювалася, наказ №81 від 15.01.2019 стосувався лише створення навчальної групи. ОСОБА_1 не входив до складу Комісії, а був у складі членів навчальної групи , куди його включено за вказівкою ГУНП від 08.04.2019 №943/01/12/16-2019еп, відповідно до якої кожен структурний підрозділ ГУНП в Черкаській області до 12.04.2019 повинен був організувати та забезпечити прийняття заліків. Підтвердила, що дійсно, нею заліки приймалися у ОСОБА_1 та його дружини - ОСОБА_4 . Додала, що зброя працівникам видавалася лише на час чергування.

В судовому засіданні в якості свідка допитано заступника начальника Управління інформаційного забезпечення ГУНП в Черкаській області - ОСОБА_5 , який пояснив, що окремо по підрозділах ГУ НП в Черкаській області Комісія з перевірки рівня знань із заходів безпеки при поводженні з вогнепальною зброєю не створювалася. Наказ ГУНП в Черкаській області №81 від 15.01.2019 «Про організацію службової підготовки поліцейських УІАП ГУНП в Черкаській області у 2019 навчальному році», стосувався створення навчальної групи управління інформаційно-аналітичної підтримки ГУНП в Черкаській області. ОСОБА_1 не входив до складу Комісії, а був у складі членів навчальної групи,куди його включено за вказівкою ГУНП від 08.04.2019 №943/01/12/16-2019еп, відповідно до якої кожен структурний підрозділ ГУНП в Черкаській області до 12.04.2019 повинен був організувати та забезпечити прийняття заліків. Зауважив, що ОСОБА_1 та його дружина ОСОБА_4 працювали у різних підрозділах ГУНП в Черкаській області, у ОСОБА_1 особисто він приймав заліки,як керівник навчальної групи. У дружини ОСОБА_1 ОСОБА_4 заліки приймалися або ним, або ОСОБА_3 . Додав, що зброя працівникам підрозділів ГУНП в Черкаській області надавалася лише на час перебування на чергуванні.

Заслухавши думку учасників справи, дослідивши письмові матеріали провадження, приходжу до наступних висновків:

згідно зі ст.251 КУпАП, доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані, зокрема, встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, свідків, показаннями технічних приладів та засобів, що мають функції відеозапису, тощо.

Відповідно до ст.ст.252, 280 КУпАП при розгляді справи про адміністративне правопорушення суд має повно всебічно та об`єктивно дослідити всі обставини справи в їх сукупності та з`ясувати, чи було скоєно адміністративне правопорушення, чи винна особа у його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до п. 1 ст.1 Закону правопорушення, пов`язане з корупцією - діяння, що не містить ознак корупції, але порушує встановлені цим Законом вимоги, заборони та обмеження, вчинене особою, зазначеною у ч.1 ст.3 цього Закону, за яке законом встановлено кримінальну, адміністративну, дисциплінарну та/або цивільно-правову відповідальність.

Згідно ст.68 Конституції України кожен зобов`язаний неухильно додержуватися Конституції України та законів України, не посягати на права і свободи, честь і гідність інших людей. Незнання законів не звільняє від юридичної відповідальності.

В судовому засіданні встановлено, що ОСОБА_1 призначено на посаду старшого інспектора з особливих доручень відділу з оперативних обліків управління інформаційної аналітичної підтримки ГУНП в Черкаській області, відповідно до наказу начальника ГУНП в Черкаській області від 17.04.2020 № 97 о/с.

Згідно ч.1 ст.17 Закону України «Про Національну поліцію», поліцейським є громадянин України, який склав Присягу поліцейського, проходить службу на відповідних посадах у поліції і якому присвоєно спеціальне звання поліції.

Відповідно до п.1 ч.1 ст.18 Закону України «Про Національну поліцію» поліцейський зобов`язаний неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського.

Під час проходження служби ОСОБА_1 в системі службової підготовки, його ознайомлено зі Спеціальними обмеженнями, про що свідчить зобов`язання про дотримання окремих обмежень, передбачених Законом.

Крім того, у відповідності до п.3 ч.1 ст.42 Закону України «Про Національну поліцію», поліція під час виконання повноважень, визначених цим Законом, уповноважена застосовувати такий захід примусу як застосування вогнепальної зброї.

Наказом Міністерства внутрішніх справ України від 01.02.2016 № 70, який зареєстрований в Міністерстві юстиції України 17.02,2016 за № 250/28380 затверджено Інструкцію із заходів безпеки при поводженні зі зброєю (далі-Інструкція).

Відповідно до п.2 розділу 1 Інструкції, вимоги цієї Інструкції поширюються на всіх без винятку поліцейських центрального органу управління поліції, його територіальних (у тому числі міжрегіональних) органів в Автономній Республіці Крим, областях, містах Києві та Севастополі, районах, містах, районах у містах, державних установах, навчальних закладах із специфічними умовами навчання, які здійснюють підготовку поліцейських.

Також п.5 розділу 1 Інструкції передбачено, що вогнепальна зброя закріплюється за поліцейським, який склав Присягу на вірність Українському народові, завершив навчання у закладі (установі) та/або пройшов первинну професійну підготовку і направлений для подальшого проходження служби, а також склав заліки із знання матеріальної частини зброї, порядку і правил її застосування, заходів безпеки при поводженні з нею, виконав норматив з вогнепальної підготовки та вправу зі стрільби.

У відповідності до п. п.5 п.7 розділу 1 Інструкції, перевірка в поліцейських рівня знань із заходів безпеки при поводженні зі зброєю відображається у внутрішній документації органу (закладу, установи) поліції та проводиться зокрема: не рідше двох разів на рік комісією, яка призначається наказом керівника органу (закладу, установи) поліції. Результати перевірки знань поліцейських оформляються протоколом засідання комісії з перевірки рівня знань із заходів безпеки при поводженні з вогнепальною зброєю.

В разі не успішного складання заліків із знань поліцейським заходів безпеки при поводженні зі зброєю поліцейському заборонено отримувати вогнепальну зброю та відповідно нести службу.

Відповідно до п.п.1, 3 ч.1 ст.28 Закону України «Про запобігання корупції» особи, зазначені у пунктах 1, 2 частини першої статті 3 цього Закону, зобов`язані вживати заходів щодо недопущення виникнення реального, потенційного конфлікту інтересів; не вчиняти дій та не приймати рішень в умовах реального конфлікту інтересів.

Відповідно до диспозиції ст.172-7 КУпАП та п.2 примітки до цієї статті, порушення вимог стосовно запобігання та врегулювання конфлікту інтересів можуть полягати: - у неповідомленні особою у встановлених законом випадках та порядку про наявність у неї реального конфлікту інтересів - наявної суперечності між приватним інтересом особи та її службовими чи представницькими повноваженнями, що впливає на об`єктивність або неупередженість прийняття рішень або на вчинення чи не вчинення дій під час виконання вказаних повноважень (ч.1 ст.172-7 КУпАП); - у вчиненні дій чи прийнятті рішень в умовах реального конфлікту інтересів, тобто за наявності суперечності між приватним інтересом особи та її службовими чи представницькими повноваженнями, що вплинуло на об`єктивність або неупередженість вчинення таких дій, або прийняття таких рішень (ч.2 ст.172-7 КУпАП).

Відповідно до ст.1 Закону України «Про запобігання корупції» потенційний конфлікт інтересів - це наявність у особи приватного інтересу у сфері, в якій вона виконує свої службові чи представницькі повноваження, що може вплинути на об`єктивність чи неупередженість прийняття нею рішень, або на вчинення чи не вчинення дій під час виконання зазначених повноважень;

реальний конфлікт інтересів - це суперечність між приватним інтересом особи та її службовими чи представницькими повноваженнями, що впливає на об`єктивність або неупередженість прийняття рішень, або на вчинення чи не вчинення дій під час виконання зазначених повноважень;

приватний інтерес - це будь-який майновий чи немайновий інтерес особи, у тому числі зумовлений особистими, сімейними, дружніми чи іншими позаслужбовими стосунками з фізичними чи юридичними особами, у тому числі ті, що виникають у зв`язку з членством або діяльністю в громадських, політичних, релігійних чи інших організаціях.

Відповідно до листа Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ № 223-943/0/4-17 від 22.05.2017 року «Щодо притягнення до адміністративної відповідальності за окремі правопорушення, пов`язані з корупцією» зазначено, що аналіз термінів «потенційний інтерес» та «реальний інтерес», які містяться у ч.1 ст.1 Закону України «Про запобігання корупції», дає можливість констатувати, що потенційний конфлікт інтересів відрізняється від реального тим, що при потенційному конфлікті встановлюється лише наявність, існування приватного інтересу особи, що може вплинути на об`єктивність чи неупередженість прийняття нею рішень, тоді як при реальному конфлікті інтересів існуюча суперечність між наявним приватним інтересом особи та її службовими чи представницькими повноваженнями безпосередньо впливає (вплинула) на об`єктивність або неупередженість прийняття рішень, або на вчинення чи не вчинення дій під час виконання вказаних повноважень. Крім того, це також визначає ступінь впливу цієї суперечності на прийняття рішення чи вчинення дії, який повинен мати об`єктивний вираз, а також часовий взаємозв`язок між прийняттям рішення та наявністю певних ознак, що мають місце при цьому.

Тобто, для встановлення факту реального конфлікту інтересів недостатньо констатувати існування приватного інтересу, який потенційно може вплинути на об`єктивність або неупередженість прийняття рішень, а слід безпосередньо встановити, що приватний інтерес наявний, він суперечить службовим чи представницьким повноваженням, така суперечність не може вплинути, а реально впливає на об`єктивність чи неупередженість прийняття рішень чи вчинення дій.

Таким чином, для встановлення наявності факту прийняття рішення, вчинення чи не вчинення дії в умовах реального конфлікту інтересів та розмежування реального і потенційного конфлікту інтересів для кваліфікації рішення як такого, що прийняте в умовах реального конфлікту інтересів, необхідно встановити наявність обов`язкової сукупності таких юридичних фактів, як: наявність у правопорушника факту приватного інтересу, який має бути чітко сформульований та визначений; наявність факту суперечності між приватним інтересом і службовими чи представницькими повноваженнями із зазначенням того, в чому саме ця суперечність знаходить свій вияв або вплив на прийняття рішення; наявність повноважень на прийняття рішення, наявність факту реального впливу суперечності між приватним та службовим чи представницьким інтересом на об`єктивність або неупередженість рішення. Встановлення цих фактів має бути відображено в протоколі про адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією.

Вказівкою начальника ГУНП в Черкаській області від 08.04.2019 №943/01/12/16-2019еп кожен структурний підрозділ ГУНП в Черкаській області був зобов`язаний до 12.04.2019 р. організувати та забезпечити прийняття заліків із знання вимог Інструкції.

Перевірка знань поліцейських управління інформаційно-аналітичної підтримки ГУНП проводилася в межах навчальної групи, створеної згідно з наказом ГУНП від 15.01.2019 №81 «Про організацію службової підготовки поліцейських УІАП ГУНП в Черкаській області у 2019 навчальному році» та відповідно вказівок ГУНП від 08.04.2019 №943/01/12/16-2019еп, від 11.06.2019 №1532/01/12/16-2019еп, від 08.11.2019 №2963/01/12/16-2019еп.

Відповідно до наказу ГУНП в Черкаській області №81 від 15.01.2019 «Про організацію службової підготовки поліцейських УІАП ГУНП в Черкаській області у 2019 навчальному році», до складу навчальної групи включено ОСОБА_1 .

Відповідно до п.7 Інструкції із заходів безпеки при поводженні зі зброєю, затвердженої наказом МВС України від 01.02.2016 № 70, перевірка в поліцейських рівня знань із заходів безпеки при поводженні зі зброєю відображається у внутрішній документації органу (закладу, установи) поліції та проводиться, зокрема:

1)перед призначенням на вищу посаду, закріпленням вогнепальної зброї;

2)під чає інструктажів поліцейських перед заступанням на службу, виконанням службових обов`язків з протидії злочинності, підтримання публічної безпеки і порядку;

3)під час перевірки несення служби поліцейськими органів (закладів, установ) поліції;

4)перед проведенням практичних стрільб;

5)не рідше двох разів на рік комісією, яка призначається наказом керівника органу (закладу, установи) поліції. Результати перевірки знань поліцейських оформляються протоколом засідання комісії з перевірки рівня знань Із заходів безпеки при поводженні з вогнепальною зброєю;

6)під час проведення підсумкової перевірки рівня службової підготовленості поліцейських за результатами навчального року, комплексних інспектувань, контрольних та цільових перевірок органу (закладу, установи) поліції.

З норм Інструкції вбачається, що комісія з перевірки в поліцейських рівня знань із заходів безпеки при поводженні зі зброєю призначається не інакше як за наказом керівника органу (закладу, установи) поліції.

Однак, як встановлено в судовому засіданні, відповідний наказ про створення Комісії з перевірки в поліцейських рівня знань із заходів безпеки при поводженні зі зброєю окремо керівником ГУНП в Черкаській області не видавався.

Таким чином, з огляду на положення Інструкції із заходів безпеки при поводженні зі зброєю, затвердженої наказом МВС України від 01.02.2016 № 70, можливо прийти до висновку, що саме Комісія з перевірки в поліцейських рівня знань із заходів безпеки при поводженні зі зброєю не створювалась, а тому, відповідно, з обсягом прав та обов`язків ОСОБА_1 , як члена Комісії - не ознайомлено.

Факт наявності реального конфлікту інтересів у ОСОБА_1 унеможливлений відсутністю у нього реального корисливого або іншого інтересу, оскільки прийняті рішення під час засідання, неналежно створеної, комісії з перевірки рівня знань із заходів безпеки при поводженні з вогнепальною зброєю не мають жодного наслідку.

Відповідно до ст.245 КУпАП, завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

Положеннями ст.280 КУпАП передбачено, що суд при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Згідно з ст.251 КУпАП, доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до ст.252 КУпАП орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Обставини, що виключають провадження в справі про адміністративне правопорушення передбачені ст.247 КУпАП. Зокрема, провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю у разі відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

Згідно ч.1 ст.9 КУпАП, адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність. Притягнення особи до адміністративної відповідальності можливе за умови наявності в її діянні складу адміністративного правопорушення.

Під складом адміністративного правопорушення розуміється встановлена законодавством про адміністративні правопорушення сукупність об`єктивних і суб`єктивних ознак, за наявності яких діяння вважається адміністративним правопорушенням.

Відсутність хоча б одного з цих елементів складу адміністративного правопорушення виключає адміністративну відповідальність.

Частиною першою статті 172-7 КУпАП передбачено адміністративну відповідальність за вчинення неповідомлення особою у встановлених законом випадках та порядку про наявність у неї реального конфлікту інтересів.

Частиною другою статті 172-7 КУпАП встановлено адміністративну відповідальність за вчинення дій, які полягають у вчиненні особою дій чи прийняття рішень в умовах реального конфлікту інтересів.

Відповідно до ч.1 ст.1 Закону України «Про запобігання корупції», реальний конфлікт інтересів - це суперечність між приватним інтересом особи та її службовими чи представницькими повноваженнями, що впливає на об`єктивність або неупередженість прийняття рішень, або на вчинення чи не вчинення дій під час виконання зазначених повноважень.

Отже, обов`язковою ознакою зазначеного правопорушення є корисливий або інший особистий інтерес особи, яка його вчинила.

Об`єктивна сторона правопорушення, передбаченого ч.1 ст.172-7 КУпАП, полягає в бездіяльності особи, яка знала про наявність особистих інтересів чи обставин, які впливають на об`єктивність або неупередженість прийняття нею рішень, призводять до невиконання або неналежного виконання нею посадових обов`язків, і тому зобов`язана була повідомити про це своєму керівникові, однак не зробила цього.

Об`єктивна сторона правопорушення, передбаченого ч.2 ст.172-7 КУпАП, полягає в діях особи, яка знала про наявність особистих інтересів чи обставин, які впливають на об`єктивність або неупередженість прийняття нею рішень, призводять до невиконання або неналежного виконання нею посадових обов`язків, і тому зобов`язана була утриматись від вчинення певних дій або прийняття певних рішень, однак не зробила цього.

Суб`єктивна сторона зазначених правопорушень характеризується прямим умислом.

Таким чином, приходжу до висновку про відсутність в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення передбачених ч.ч.1, 2 ст172-7 КУпАП.

Керуючись ст.ст. 40-1, 172-6, 280, 283, 284 КУпАП, -

ПОСТАНОВИВ :

Провадження по справі про адміністративне правопорушення про притягнення ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , до адміністративної відповідальності за ч.1,2 ст.172-7 КУпАП, закрити за відсутністю події і складу правопорушення на підставі п.1 ст.247 КУпАП.

Постанова може бути оскаржена до Черкаського апеляційного суду через Придніпровський районний суд м. Черкаси протягом десяти днів з дня її винесення.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не буде подано. У разі подання апеляційної скарги судове рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Повний текст постанови виготовлено та проголошено 18.11.2020 року.

Суддя: Ю.В.Михальченко