П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

06.11.2020 року місто Ужгород

Суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області Придачук О.А., з участю секретаря судового засідання - Бомбушкар В.П., захисника особи, відносно якої складено протоколи про адміністративне правопорушення адвоката Колотухи І.О., прокурора - Царя І.І., розглянувши матеріали справи про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , місце проживання: АДРЕСА_1 , місце реєстрації: АДРЕСА_1 , РНОКПП: НОМЕР_1 , громадянина України, першого заступника начальника Головного управління Держгеокадастру у Закарпатській області (колишній), за частинами першою і другою статті 172-7 КУпАП,

В С Т А Н О В И В:

На розгляді судді Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області перебуває справа, об`єднана в одне провадження за № 308/8151/20 про притягнення ОСОБА_1 , що обіймав посаду першого заступника начальника Головного управління Держгеокадастру у Закарпатській області, як суб`єкта, визначеного у підпункті «в» пункту 1 частини першої статті 3 Закону, на якого поширюється дія Закону України «Про запобігання корупції», до адміністративної відповідальності:

- за частиною першою статті 172-7 КУпАП за неповідомлення 26.07.2019, 27.09.2019, 30.10.2019, відповідно, про наявність у нього реального конфлікту інтересів при реалізації повноважень щодо матеріального заохочення державного службовця у зв`язку з необхідністю прийняття рішень, оформлених відповідними наказами про преміювання, які стосувалися його двоюрідної сестри ОСОБА_2 , чим порушено вимоги пункту 2 частини першої статті 28 Закону України «Про запобігання корупції»;

- за частиною другою статті 172-7 КУпАП з огляду на прийняття рішень 26.07.2019, 27.09.2019, 30.10.2019, відповідно, в умовах реального конфлікту інтересів при реалізації повноважень щодо матеріального заохочення державного службовця, а саме, його двоюрідної сестри ОСОБА_2 , чим порушено вимоги пункту 3 частини першої статті 28 Закону України «Про запобігання корупції».

За даними протоколів про адміністративне правопорушення за № № 30/73, 30/74, 30/75, 30/76, 30/77, 30/78, складених уповноваженою особою Національного агентства з питань запобігання корупції головним спеціалістом другого відділу перевірок Департаменту з питань дотримання законодавства про конфлікт інтересів та обмежень щодо запобігання корупції Кириченко Дмитром Юрійовичем 07 серпня 2020 року, ОСОБА_1 , обіймаючи посаду першого заступника начальника Головного управління Держгеокадастру у Закарпатській області, на якого поширюється дія Закону України «Про запобігання корупції», під час виконання обов`язків начальника Головного управління Держгеокадастру, за адресою: пл. Народна, 4, м. Ужгород,

з порушенням вимог, встановлених пунктом 2 частини першої статті 28 Закону України «Про запобігання корупції», не повідомив про реальний конфлікт інтересів, який виник у зв`язку з видачею ним:

- наказу від 26.07.2019 № 298-к «Про преміювання», який стосувався призначення премії за липень 2019 року його двоюрідній сестрі ОСОБА_2

- наказу від 27.09.2019 № 398-к «Про преміювання», який стосувався призначення премії за вересень 2019 року його двоюрідній сестрі ОСОБА_2 ;

наказу від 30.10.2019 № 441-к «Про преміювання», який стосувався призначення премії за жовтень 2019 року його двоюрідній сестрі ОСОБА_2

всупереч вимог, встановлених пунктом 3 частини першої статті 28 Закону України «Про запобігання корупції», в умовах реального конфлікту інтересів прийняв рішення, зафіксоване в наказах:

- від 26.07.2019 № 298-к «Про преміювання», який стосувався його двоюрідної сестри ОСОБА_2

- від 27.09.2019 № 398-к «Про преміювання», який стосувався його двоюрідної сестри ОСОБА_2 ;

- від 30.10.2019 № 441-к «Про преміювання», який стосувався його двоюрідної сестри ОСОБА_2 .

Захисник Колотуха І.О. у судовому засіданні зауважив, що умисел на вчинення адміністративних правопорушень у ОСОБА_1 відсутній; наголосив, що у чотирьох випадках, зафіксованих протоколами про адміністративне правопорушення, зміни до Закону України «Про запобігання корупції» щодо визначення кола близьких осіб не набрали чинності. Водночас, зазначив, що розмір премії, встановлений у останньому наказі, винесеному після змін у антикорупційному законодавстві, будь-яким чином не виділяв положення двоюрідної сестри. Повідомив, що саме ОСОБА_3 готувала доповідь про зміни у антикорупційному законодавстві та проект супровідного листа до повідомлення про конфлікт інтересів. Просив закрити провадження у справі у зв`язку з відсутністю події та складу адміністративних правопорушень у діях його підзахисного.

Прокурор Цар І.І. у судовому засіданні просив визнати ОСОБА_1 винним у вчиненні адміністративних правопорушень, визначених частинами першою та другою статті 172-7 КУпАП, стверджуючи, що при останньому преміюванні за жовтень 2019 року наявний склад правопорушень, регламентованих частинами першою та другою статті 172-7 КУпАП. Щодо попередніх матеріальних заохочень, у зв`язку з якими складено протоколи про адміністративне правопорушення, встановлення факту наявності реального конфлікту інтересів та вирішення питання про притягнення до адміністративної відповідальності залишив на розсуд судді, оскільки вважає їх спірними.

Заслухавши пояснення захисника особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, думку прокурора, дослідивши матеріали справи, суддя приходить до наступного висновку.

Відповідно до статті 129 Конституції України розгляд і вирішення справ в судах здійснюється на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведеності перед судом їх переконливості.

Згідно зі статтею 7 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

За положеннями статті 280 КУпАП при розгляді справи про адміністративне правопорушення орган (посадова особа) зобов`язані з`ясувати, зокрема, чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні. Водночас, усі обставини, викладені в протоколі про адміністративне правопорушення, повинні бути належним чином перевірені та доводитися сукупністю належних і допустимих доказів.

Частиною першою статті 172-7 КУпАП регламентовано відповідальність за неповідомлення особою у встановлених законом випадках та порядку про наявність у неї реального конфлікту інтересів. Частина друга статті 172-7 КУпАП визначає відповідальність за вчинення дій чи прийняття рішень в умовах реального конфлікту інтересів.

Об`єктом, що характеризує діяння як адміністративні правопорушення за частинами першою та другою статті 172-7 КУпАП, є суспільні відносини у сфері державного управління, а також у сфері запобігання та протидії корупції.

Суб`єктом правопорушень за положеннями статті 172-7 КУпАП є особи, на яких поширюється дія Закону України «Про запобігання корупції», зазначені у пунктах 1, 2 частини першої статті 3 цього закону.

Об`єктивну сторону правопорушень, передбачених частинами першою та другою статті 172-7 КУпАП, характеризують ознаки, які визначають акт зовнішньої поведінки правопорушника, до яких належать діяння (дія чи бездіяльність), їх шкідливі наслідки, причинний зв`язок між діяннями і наслідками, місце вчинення проступку, зокрема, неповідомлення особою у встановлених законом випадках та порядку про наявність у неї реального конфлікту інтересів та вчинення дій чи прийняття рішень в умовах реального конфлікту інтересів. Основною і обов`язковою ознакою об`єктивної сторони є протиправне діяння, відсутність якого виключає склад будь-якого адміністративного правопорушення.

Суб`єктивна сторона правопорушень, пов`язаних з корупцією, передбачених частинами першою та другою статті 172-7 КУпАП, характеризується тим, що вони вчиняються умисно; особа, яка їх вчиняє, усвідомлює, що вона не повідомляє про наявність у неї реального конфлікту інтересів або вчиняє дії чи приймає рішення в умовах реального конфлікту інтересів.

Відповідно до примітки статті 172-7 КУпАП під реальним конфліктом інтересів слід розуміти суперечність між приватним інтересом особи та її службовими чи представницькими повноваженнями, що впливає на об`єктивність або неупередженість прийняття рішень, або на вчинення чи не вчинення дій під час виконання вказаних повноважень.

Для визначення наявності фактів неповідомлення особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, про наявність реального конфлікту інтересів, а також прийняття рішень в умовах реального конфлікту інтересів, розмежування реального і потенційного конфлікту інтересів, суду необхідно встановити:

наявність службових повноважень на прийняття рішення;

чітко сформульований приватний інтерес;

наявність факту суперечності між приватним інтересом і службовими повноваженнями;

у чому полягає протиріччя, де знаходить свій вияв або вплив на прийняття рішення;

наявність факту реального впливу суперечності між приватним та службовим чи представницьким інтересом на доброчесність, об`єктивність або неупередженість рішення, діяння службової особи.

У судовому засіданні досліджено копію наказу в.о. голови Державної служби України з питань геодезії, картографії та кадастру Цвяха О.М. «Про призначення ОСОБА_1 » від 12 квітня 2017 року №492-то (а.с. 308/8151/20 - 66), з якої встановлено, що ОСОБА_1 призначено на посаду першого заступника начальника Головного управління Держгеокадастру у Закарпатській області; присвоєно 6 ранг державного службовця категорії «Б». Відповідно до частини другої статті 6 Закону України «Про державну службу» займана ОСОБА_1 посада належать до категорії «Б». Наказ від 12 квітня 2017 року №492-то оголошено згідно з наказом начальника Головного управління Держгеокадастру у Закарпатській області Мельничук С. «Про призначення ОСОБА_1 » від 12 квітня 2017 року №232-к, копію якого досліджено у судовому засіданні.

Відтак, згідно із підпунктом «в» пункту 1 частини першої статті З Закону ОСОБА_1 є суб`єктом, на якого поширюється дія Закону України «Про запобігання корупції», зокрема вимоги закону щодо запобігання та врегулювання конфлікту інтересів, та є особою яка займає відповідальне та особливо відповідальне становище відповідно до примітки статті 50 Закону.

Як встановлено у судовому засіданні наказом Державної служби України з питань геодезії, картографії та кадастру «Про звільнення ОСОБА_1 » від 24 грудня 2019 року №214-то (а.с. 308/8151/20 - 68) ОСОБА_1 звільнено з посади першого заступника начальника Головного управління Держгеокадастру у Закарпатській області за угодою сторін 24 грудня 2019 року на підставі пункту 3 частини першої статті 83, статті 86 Закону України «Про державну службу». Вказаний наказ оголошено ОСОБА_1 , що підтверджується долученою до справи копією наказу в.о. начальника Головного управління Держгеокадастру у Закарпатській області Миколи Островського «Про звільнення ОСОБА_1 » від 24 грудня 2019 року №538-к (а.с. 308/8151/20 - 69).

З копії долученого до судової справи повідомлення про конфлікт інтересів ОСОБА_1 від 26.11.2019, адресованого заступнику голови Державної служби України з питань геодезії, картографії та кадастру Краснолуцькому О.В., убачається, що останнього відповідно до статті 28 Закону України «Про запобігання корупції» повідомлено про наявність у діяльності ОСОБА_1 можливого потенційного конфлікту інтересів, пов`язаного зі спільною роботою з двоюрідною сестрою ОСОБА_2 , яка працює головним спеціалістом відділу у Хустському районі Головного управління Держгеокадастру у Закарпатській області (а.с. 308/8151/20 - 24).

Як убачається з копії наказу від 11 січня 2017 № 29-к «Про прийняття ОСОБА_2 » (а.с. 308/8151/20 - 65) ОСОБА_2 прийнято на посаду головного спеціаліста відділу у Хустському районі Головного управління з 12 січня 2017 року в порядку переведення з посади головного спеціаліста з питань кадрової роботи та державної служби Управління Держгеокадастру у Хустському районі Закрапатської області; взято до уваги, що ОСОБА_2 присвоєно 9 ранг державного службовця.

Згідно з наказом в.о. начальника Головного управління Держгеокадастру у Закарпатській області «Про звільнення ОСОБА_2 » від 19 грудня 2019 року № 525-к, копія якого наявна у матеріалах судової справи (а.с. 308/8151/20 - 67), ОСОБА_2 , головного спеціаліста відділу у Хустському районі Головного управління, звільнено із займаної посади 21 грудня 2019 року за угодою сторін відповідно до пункту 3 частини першої статті 83, статті 86 Закону України «Про державну службу».

У судовому засіданні досліджено копії наказів, підписаних першим заступником начальника Головного управління Держгеокадастру у Закарпатській області:

- від 26.07.2019 № 298-к «Про преміювання» (а.с. 308/8151/20 34-41);

- від 27.09.2019 № 398-к «Про преміювання» (а.с. 308/8151/20 42-50);

- від 30.10.2019 №441-к «Про преміювання» (а.с. 308/8151/20 51-58).

Службові повноваження на прийняття рішень щодо преміювання державних службовців визначені Законом України «Про державну службу», Постановою Кабінету Міністрів України «Питання оплати праці працівників державних органів» від 18.01.2017 року № 15, Типового положення про преміювання державних службовців органів державної влади, інших державних органів, їхніх апаратів (секретаріатів), затвердженого наказом Міністерства соціальної політики України від 13.06.2016 року № 646, зареєстрованого у Міністерстві юстиції України 30 червня 2016 року за № 903/29033, викладено в новій редакції згідно з наказом Міністерства соціальної політики України від 06.05.2019 року № 683, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 16 липня 2019 року за № 787/33758.

Також, реалізація службових повноважень начальником Головного управління Держгеокадастру в Закарпатській області у частині прийняття рішень щодо заохочення державних службовців Головного управління передбачена підпунктом 8 пункту 11 Положення про Головне управління Держгеокадастру у Закарпатській області, затвердженого наказом в.о. голови Державної служби України з питань геодезії, картографії та кадастру ОСОБА_4 від 03.03.2015 № 16.

Як убачається з листа першого заступника Голови Державної служби України з питань геодезії, картографії та кадастру Юлії Мороз «Про подання інформації» від 12.05.2020 №7-28-0.12-4335/2-20, відповідно до підпункту 16 пункту 2 Розподілу обов`язків між начальником, першим заступником та заступником начальника Головного управління Держгеокадастру у Закарпатській області, затвердженого наказом Головного управління Держгеокадастру у Закарпатській області від 01.06.2017 №133, перший заступник начальника Головного управління Держгеокадастру у Закарпатській області виконує обов`язки начальника цього Головного управління у разі його відсутності. У даному листі стверджено, що колишній перший заступник начальника Головного управління Держгеокадастру у Закарпатській області ОСОБА_1 під час підписання наказів Головного управління від 31.07.2018 №244-к, від 26.07.2019 №298-к виконував обов`язки начальника цього Головного управління у зв`язку з перебуванням начальника Головного управління ОСОБА_5 у щорічній основній відпустці, а під час підписання наказів Головного управління від 27.09.2019 №398-к та від 30.10.2019 №441-к обов`язки начальника цього Головного управління у зв`язку зі звільненням останньої із займаної посади (а.с. 308/8151/20 - 107). На підтвердження відсутності на роботі начальника Головного управління Держгеокадастру у Закарпатській області у період видання вищеозначених наказів до протоколів долучено копії наказу начальника Головного управління Держгеокадастру у Закарпатській області Мельничук С. «Про надання відпустки» від 04.06.2019 №268-в щодо відбуття ОСОБА_5 у щорічну основну відпустку з 15 липня 2019 року по 02 серпня 2019 року , а також наказу Першого заступника Голови Державної служби України з питань геодезії, картографії та кадастру «Про звільнення ОСОБА_5 » від 03 вересня 2019 року №106-то (а.с. 308/8151/20 128, 113).

Відповідно до абзацу 2 пункту 10 Положення про Головне управління Держгеокадастру у Закарпатській області, затвердженого наказом Державної служби України з питань геодезії, картографії та кадастру від 03.03.2015 №16, заступники начальника Головного управління Держгеокадастру призначаються на посаду Головою Держгеокадастру за погодженням з Віце-прем`єр-міністром України Міністром регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України та звільняються з посади Головою Держгеокадастру (а.с. 308/8151/20 61-88).

Крім того, наказом начальника Головного управління Держгеокадастру у Закарпатській області «Про розподіл обов`язків між начальником, першим заступником та заступниками начальника Головного управління Держгеокадастру у Закарпатській області» від 01.06.2017 №133 (а.с. 308/8151/20 116-126) затверджено:

- Розподіл обов`язків між начальником, першим заступником та заступниками начальника Головного управління Держгеокадастру у Закарпатській області, відповідно до підпункту 16 пункту 2 якого перший заступник начальника Головного управління Держгеокадастру у Закарпатській області виконує обов`язки начальника Головного управління та/або заступників начальника Головного управління у разі їх відсутності;

- Порядок взаємозаміщення керівництва Головного управління Держгеокадастру у Закарпатській області, яким визначено, що у разі відсутності начальника Головного управління, його заміщає перший заступник начальника Головного управління.

В силу норм антикорупційного законодавства та вищевказаних внутрішньо-службових положень, ОСОБА_1 , виконуючи обов`язки керівника управління зобов`язаний був повідомити не пізніше наступного робочого дня з моменту, коли він дізнався чи повинен був дізнатися про наявність у нього реального чи потенційного конфлікту інтересів Голову Держгеокадастру.

Факт ненадходження до Держгеокадастру повідомлень ОСОБА_1 про наявність конфлікту інтересів у зв`язку з видачею наказів від 26.07.2019 №298-к, від 27.09.2019 № 398-к та від 30.10.2019 №441-к підтверджується:

листом Заступника Голови Державної служби України з питань геодезії, картографії та кадастру «Повідомлення про факти вчинення правопорушень» від 19.12.2019 №7-28-0.12-10631/2-19, адресованим Національному агентству з питань запобігання корупції (вх. № ЗП-5121/19 від 23.12.2019) (а.с. 308/8151/20 21-22);

листом Заступника Голови Державної служби України з питань геодезії, картографії та кадастру «Про подання інформації» від 06.03.2020 №7-28-0.12-2379/2-20, адресованим Національному агентству з питань запобігання корупції (вх. № 03/15039/20 від 22.04.2020) (а.с. 308/8151/20 98-99).

Водночас, у судовому засіданні при дослідженні наказу від 26.07.2019 №298-к «Про преміювання», підписаного першим заступником начальника Головного управління Держгеокадастру у Закарпатській області Якубцем В.Ю., встановлено, що відповідно до особистого внеску в загальні результати роботи за червень-липень 2019 року в межах фонду преміювання та економії фонду оплати праці згідно з додатком 1 «Нарахування премії працівникам Головного управління Держгеокадастру у Закарпатській області за липень 2019 року» премію нараховано 196 працівникам управління, з яких на аналогічній займаній ОСОБА_2 посаді головного спеціаліста премійовано 48 працівників. При цьому, 29 головним спеціалістам нарахована премія у розмірі 30 відсотків, 1 головному спеціалісту 25 відсотків, а решті головним спеціалістам (18 осіб), у тому числі і ОСОБА_2 , нарахована премія у розмірі 20 відсотків.

При дослідженні наказу від 27.09.2019 №398-к «Про преміювання», підписаного першим заступником начальника Головного управління Держгеокадастру у Закарпатській області Якубцем В., встановлено, що відповідно до особистого внеску в загальні результати роботи за вересень 2019 року в межах фонду преміювання та економії фонду оплати праці згідно з додатком 1 «Нарахування премії працівникам Головного управління Держгеокадастру у Закарпатській області за вересень 2019 року» премію нараховано 200 працівникам управління, з яких на аналогічній займаній ОСОБА_2 посаді головного спеціаліста премійовано 50 працівників. При цьому, 29 головним спеціалістам нарахована премія у розмірі 30 відсотків, 20 головним спеціалістам, у тому числі і ОСОБА_2 , нарахована премія у розмірі 20 відсотків, а 1 головному спеціалісту 10 відсотків.

Під час дослідження наказу від 30.10.2019 №441-в «Про преміювання», підписаного першим заступником начальника Головного управління Держгеокадастру у Закарпатській області Якубцем В., встановлено, що відповідно до особистого внеску в загальні результати роботи за жовтень 2019 року в межах фонду преміювання та економії фонду оплати праці згідно з додатком 1 «Нарахування премії працівникам Головного управління Держгеокадастру у Закарпатській області за жовтень 2019 року» премія нарахована 203 працівникам управління, з яких на аналогічній займаній ОСОБА_2 посаді головного спеціаліста премійовано 50 працівників. При цьому, 2 головним спеціалістам нарахована премія у розмірі 35 відсотків, 26 головним спеціалістам у розмірі 30 відсотків, 21 головному спеціалісту, в тому числі і ОСОБА_2 , нарахована премія у розмірі 20 відсотків, а 1 головному спеціалісту 10 відсотків.

У той же час, суддею встановлено, що у всіх випадках додатки з розмірами премій підготовлено начальником управління головним бухгалтером фінансового управління Деркач І., які у подальшому затверджені першим заступником начальника Головного управління Держгеокадастру у Закарпатській області Якубцем В. відповідно 26.07.2019, 27.09.2019 та 30.10.2019.

Матеріальне стимулювання працівників Головного управління Держгеокадастру у Закарпатській області у виді премій визначено Положенням про преміювання працівників Головного управління Держгеокадастру у Закарпатській області, затвердженого наказом Головного управління Держгеокадастру у Закарпатській області від 26.01.2018 №30 (а.с. 308/8151/20 61-63).

Преміювання державних службовців за наказами від 26.07.2019, 27.09.2019 та 30.10.2019 узгоджується з дискреційним повноваженням, визначеним підпунктом 2) пункту 3 та пунктом 6 розділу І «Загальні положення» вищевказаного Положення про преміювання.

Разом з тим, у процедурі нарахування та виплати премій відповідно до розділу ІІІ згаданого Положення про преміювання беруть участь як фінансове управління Головного управління (у частині щомісячного розрахунку фонду преміювання в розрізі кожного самостійного структурного підрозділу та доведення до відому такої інформації їх керівників), так і керівники самостійних структурних підрозділів Головного управління або особи, що їх замінюють (у частині надання пропозицій розміру місячної премії кожному працівнику відповідно до пункту 2 розділу ІІ цього Положення).

За формулюванням уповноваженої на складання протоколів про адміністративне правопорушення посадової особи наявність приватного інтересу в ОСОБА_1 зумовлена позаслужбовими (родинними) стосунками та бажанням сприяти отриманню ОСОБА_2 матеріальних благ у вигляді виплати премій. Водночас, до матеріалів справи, крім повідомлення самого ОСОБА_1 від 26.11.2019, не долучено жодної інформації з даними Державного реєстру актів цивільного стану громадян щодо актових записів, які підтверджують наявність родинних відносин між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , і що остання є двоюрідною сестрою ОСОБА_1 та близькою особою у розумінні абзацу четвертий частини першої статті 1 в редакції Закону України «Про запобігання корупції» № 140-IX від 02.10.2019, внаслідок яких зроблено висновок про наявність приватного інтересу, а, відтак, і наявності суперечності між приватним інтересом та службовими повноваженнями.

При дослідженні додатків до наказів «Про преміювання» від 26.07.2019, 27.09.2019, 30.10.2019, затверджених першим заступником начальника Головного управління Держгеокадастру у Закарпатській області Якубцем В.Ю., суддею не встановлено обставин які б свідчили про те, що ОСОБА_2 за займаною посадою ставили в більш привілейоване становище при преміюванні, аніж інших працівників управління, у тому числі головних спеціалістів, а розмір премій взагалі розраховувався та пропонувався ОСОБА_6 - начальником управління-головним бухгалтером фінансового управління, який не коригувався хоча і затверджувався виконувачем обов`язків начальника Головного управління.

Не будь-яка суперечність між особистими інтересами особи та її службовими повноваженнями створює конфлікт інтересів, оскільки особистий інтерес особи та її представницькі повноваження можуть не суперечити один одному. Водночас, конфлікт інтересів має місце тоді, коли суперечність фактично вплинула на об`єктивність або неупередженість прийняття рішень під час виконання наданих особі службових повноважень.

З матеріалів справи не вбачається будь-яких суперечностей під час прийняття рішень щодо заохочення державного службовця, які могли бути викликані «позаслужбовими (родинними) інтересами», як стверджується у протоколах, за умови, що ці інтереси здатні з певною вірогідністю реально спричинити неналежний вплив на виконання службовою особою своїх службових повноважень. Жодним доказом не підтверджено наявність суперечності між приватним інтересом та службовим повноваженням ОСОБА_1 щодо преміювання головного спеціаліста ОСОБА_2 , прояву упередженості чи необ`єктивності при прийнятті рішень щодо розміру премії за липень, вересень, жовтень 2019 року за відсутності особистого внеску ОСОБА_2 в загальний результат роботи відділу у Хустському районі Головного управління або без урахування її ініціативності у роботі; якості виконання завдань за посадовою інструкцією чи доручень керівництва терміновості виконання завдань; виконання додаткового обсягу завдань.

З матеріалів справи не встановлено і наявність порушення прав інших громадян, а також підприємств, установ, організацій внаслідок діянь, що кваліфікуються як пов`язані з корупцією, будь-яких збитків, що завдані державі.

18 жовтня 2019 року набрав чинності Закон України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо забезпечення ефективності інституційного механізму запобігання корупції» від 02.10.2019 № 140-IX, яким викладено у редакції абзац четвертий частини першої статті 1 Закону України «Про запобігання корупції» і до близьких осіб віднесено двоюрідну сестру.

Водночас, норми Закону України «Про запобігання корупції» не встановлюють поняття родинних стосунків між особами, які не мають кровної спорідненості, в тому числі між двоюрідними братом та сестрою. При цьому, не можна ототожнювати поняття «сім`я», «родичі», «близькі особи» з метою можливості застосування положень Закону України «Про запобігання корупції». А наявність позаслужбових стосунків, про які йдеться у протоколах про адміністративні правопорушення, між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , має бути доведена певними доказами, які до матеріалів справи не додані.

Крім того, Закон від 02.10.2019 № 140-IX зворотної сили не має, не змінює юридичні наслідки (чи статус) дій, які були вчинені, або стосунки, які існували перед прийняттям закону. Позицію щодо неможливості ретроактивної дії в часі законів та інших нормативно-правових актів неодноразово висловлював Конституційний Суд України при тлумаченні змісту статті 58 Конституції України, зокрема, у рішеннях від 13 травня 1997 року № 1-зп, від 9 лютого 1999 року № 1-рп/99, від 5 квітня 2001 року № 3-рп/2001, від 13 березня 2012 року № 6-рп/2012, за висновком якого закони та інші нормативно-правові акти поширюють свою дію тільки на ті відносини, які виникли після набуття законами чи іншими нормативно-правовими актами чинності; дію нормативно-правового акта в часі треба розуміти так, що вона починається з моменту набрання цим актом чинності і припиняється із втратою ним чинності, тобто до події, факту застосовується той закон або інший нормативно-правовий акт, під час дії якого вони настали або мали місце; дія закону та іншого нормативно-правового акта не може поширюватися на правовідносини, які виникли і закінчилися до набрання чинності цим законом або іншим нормативно-правовим актом. При цьому, у положеннях статті 58 Конституції України закріплений виняток з даного правила щодо зворотної дії закону, а саме, коли закони та інші нормативно-правові акти пом`якшують або скасовують відповідальність особи.

Згідно зі статтею 10 КУпАП адміністративне правопорушення визнається вчиненим умисно, коли особа, яка його вчинила, усвідомлювала протиправний характер своєї дії чи бездіяльності, передбачала її шкідливі наслідки і бажала їх або свідомо допускала настання цих наслідків.

Водночас, жодного доказу на встановлення наявності вини особи, що притягається до адміністративної відповідальності, та її форми до матеріалів справи не долучено.

Методичними рекомендаціями щодо запобігання та врегулювання конфлікту інтересів, затвердженими рішенням Національного агентства з питань запобігання корупції від 29.09.2017 №839, визначено, що реальний конфлікт інтересів - це суперечність між приватним інтересом особи та її службовими чи представницькими повноваженнями, що впливає на об`єктивність або неупередженість прийняття рішень, або на вчинення чи не вчинення дій під час виконання зазначених повноважень (абзац тринадцятий частини першої статті 1 Закону).

Тобто складовими конфлікту інтересів (реального, потенційного) є:

приватний інтерес (будь-який майновий чи немайновий), службові/представницькі повноваження (безпосередні та загальнослужбові), а співвідношення вказаних складових спричиняє виникнення:

реального конфлікту інтересів - приватний інтерес суперечить службовим/представницьким повноваженням, що впливає на об`єктивність або неупередженість прийняття рішень, або на вчинення чи не вчинення дій під час виконання зазначених повноважень;

потенційного конфлікту інтересів - у сфері службових/ представницьких повноважень наявний приватний інтерес, що може за настанні певних обставин у майбутньому вплинути на об`єктивність чи неупередженість прийняття рішень, або на вчинення чи не вчинення дій під час виконання зазначених повноважень.

Вищим спеціалізованим судом з розгляду цивільних і кримінальних справ у роз`ясненнях від 22.05.2017 № 223-943/0/4-17 вказано, що порушення вимог стосовно запобігання та врегулювання конфлікту інтересів можуть полягати, зокрема, у вчиненні дій чи прийнятті рішень в умовах реального конфлікту інтересів, тобто за наявності суперечності між приватним інтересом особи та її службовими чи представницькими повноваженнями, що вплинуло на об`єктивність або неупередженість вчинення таких дій, або прийняття таких рішень (частина друга статті 172-7 КУпАП).

Потенційний конфлікт інтересів відрізняється від реального тим, що при потенційному конфлікті встановлюється лише наявність, існування приватного інтересу особи, що може вплинути на об`єктивність чи неупередженість прийняття нею рішень, тоді як при реальному конфлікті інтересів існуюча суперечність між наявним приватним інтересом особи та її службовими чи представницькими повноваженнями безпосередньо впливає (вплинула) на об`єктивність або неупередженість прийняття рішень, або на вчинення чи не вчинення дій під час виконання вказаних повноважень. Крім того, це також визначає ступінь впливу цієї суперечності на прийняття рішення чи вчинення дій, який повинен мати об`єктивний вираз, а також часовий взаємозв`язок між прийняттям рішення та наявністю певних ознак, що мають місце при цьому.

Таким чином, для встановлення наявності факту прийняття рішення, вчинення чи не вчинення дії в умовах реального конфлікту інтересів та розмежування реального і потенційного конфлікту інтересів особа, яка здійснює правозастосовну діяльність, для кваліфікації рішення як такого, що прийняте в умовах реального конфлікту інтересів, має встановити наявність обов`язкової сукупності таких юридичних фактів, як: наявність приватного інтересу; наявність суперечності між приватним інтересом і службовими чи представницькими повноваженнями; наявність повноважень на прийняття рішення; наявність реального впливу суперечності між приватним та службовим чи представницьким інтересом на об`єктивність або неупередженість рішення.

Без наявності хоча б одного з фактів із цієї сукупності реальний конфлікт інтересів не виникає.

Встановлення цих фактів має бути відображено в протоколі про адміністративне правопорушення.

Протоколи про адміністративне правопорушення № № 30/73, 30/74, 30/75, 30/76, 30/77, 30/78, складені уповноваженою особою Національного агентства з питань запобігання корупції головним спеціалістом другого відділу перевірок Департаменту з питань дотримання законодавства про конфлікт інтересів та обмежень щодо запобігання корупції Кириченко Дмитром Юрійовичем 07 серпня 2020 року відносно першого заступника начальника Головного управління Держгеокадастру у Закарпатській області ОСОБА_1 , не відображають сукупності фактів для констатації висновку про наявність реального конфлікту інтересів та фактів щодо неповідомлення в установленому порядку про такий.

Частиною третьою статті 62 Конституції України гарантовано принцип, що обвинувачення не може ґрунтуватися на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Викладені у протоколах про адміністративне правопорушення за № № 30/73, 30/74, 30/75, 30/76, 30/77, 30/78 обставини ґрунтуються на припущеннях, а сформульовані висновки не підтверджені належними та допустимими доказами.

Виходячи з вищенаведеного, суддя, оцінивши докази у справі у їх сукупності, за своїм внутрішнім переконанням і з точки зору належності, допустимості та достатності для висновку про вчинення особою адміністративних правопорушень, дійшов висновку, про відсутність події та складу адміністративних правопорушень, передбачених частинами першою і другою статті 172-7 КУпАП.

Враховуючи викладене, керуючись Конституцією України, статтями 172-7, 247, 251, 252, 280, 283, 284 КУпАП, суддя

П О С Т А Н О В И В:

Провадження у справі про адміністративні правопорушення, пов`язані з корупцією, передбачені частинами першою і другою статті 172-7 КУпАП щодо ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , місце проживання: АДРЕСА_1 , місце реєстрації: АДРЕСА_1 , РНОКПП: НОМЕР_1 , громадянина України, першого заступника начальника Головного управління Держгеокадастру у Закарпатській області (колишній), закрити у зв`язку із відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена до Закарпатського апеляційного суду протягом десяти днів з дня винесення постанови особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником.

Постанова суду у справі про адміністративне правопорушення набирає законної сили після закінчення строку на її оскарження.

Суддя Ужгородського

міськрайонного суду О.А. Придачук