П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

09 листопада 2020 року м. Черкаси

Суддя Черкаського районного суду Черкаської області Миколаєнко Т.А., розглянувши матеріали справи про адміністративне правопорушення, які надійшли від Черкаського районного відділення поліції Черкаського відділу поліції ГУНП в Черкаській області відносно гр. ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , працюючого водієм ПАТ «Черкасихліб», про притягнення його до адміністративної відповідальності за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 130 КУпАП,-

в с т а н о в и л а :

Згідно з протоколом про адміністративне правопорушення серії ДПР18 № 396718 від 19 серпня 2020 року гр. ОСОБА_1 «09 серпня 2020 року о 10 годині 45 хвилин в с. Руська Поляна по вул. Молодіжна, 89, керував автомобілем «ГАЗ 3302-14» державний номерний знак НОМЕР_1 , в стані наркотичного сп`яніння: почервоніння обличчя або неприродня блідість, звужені чи дуже розширені зіниці, які не реагують на світло. Огляд на стан сп`яніння у встановленому порядку проводився у лікаря нарколога за адресою: м. Черкаси, проспект Хіміків, 62, висновок лікаря № 659 від 09.08.2020, чим порушив вимоги п. 2.9 а Правил дорожнього руху України, за що відповідальність передбачена ч. 1 ст. 130 КУпАП».

Гр. ОСОБА_1 , будучи належним чином повідомлений про дату, час та місце розгляду справи, у судове засідання не з`явився, про причини неявки суд не повідомив.

Захисник ОСОБА_1 - адвокат Новік В.І. у судовому засіданні просив суд закрити провадження у справі про притягнення гр. ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч. 1 ст. 130 КУпАП у зв`язку з відсутністю в діях останнього складу адміністративного правопорушення. Вказав, що працівниками поліції було допущено грубе порушення порядку складення протоколу про адміністративне правопорушення, оскільки складено його через 10 днів після події. Крім того, зауважив, що сам протокол про адміністративне правопорушення містить суперечності, зокрема, ознаки наркотичного сп`яніння, зазначені у фабулі даного документу, перелічені із застосуванням протиставних сполучників «або» та «чи»; у графі «пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, по суті правопорушення», а також у графі «підпис особи, яка притягається до адміністративної відповідальності» вказано: «відмовився», в той час як до протоколу додано письмові пояснення гр. ОСОБА_1 від 09 серпня 2020 року, а матеріали справи не містять доказів того, що його підзахисний повідомлявся про необхідність з`явитися до Черкаського районного відділення поліції Черкаського відділу поліції ГУНП в Черкаській області 19 серпня 2020 року, чим порушено право на захист останнього. Зазначив, що свідки вчинення гр. ОСОБА_1 інкримінованого адміністративного правопорушення відсутні.

Заслухавши пояснення захисника ОСОБА_1 - адвоката Новіка В.І., дослідивши письмові матеріали справи, суд вважає необхідним зазначити наступне.

Частиною другою статті 19 Конституції України передбачено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно із статтею 7 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності. Застосування уповноваженими на те органами і посадовими особами заходів адміністративного впливу провадиться в межах їх компетенції, у точній відповідності до закону. Додержання вимог закону при застосуванні заходів впливу за адміністративні правопорушення забезпечується систематичним контролем з боку вищестоящих органів і посадових осіб, правом оскарження, іншими встановленими законом способами.

Статтею 245 КУпАП встановлено, що завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

Відповідно до ст. 280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративної відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують та обтяжують відповідальність, чи заподіяно матеріальну шкоду, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

У протоколі про адміністративне правопорушення, зміст якого передбачений ст. 256 КУпАП, обов`язково має бути зазначено: дата і місце його складення, посада, прізвище, ім`я, по батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності (у разі її виявлення); місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих, якщо вони є; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості, необхідні для вирішення справи.

Указані вимоги щодо складання протоколів про адміністративні правопорушення викладено у ІІ Розділі Інструкції з оформлення матеріалів про адміністративні правопорушення в органах поліції, затвердженої наказом Міністерства внутрішніх справ України № 1376 від 06 листопада 2015 року.

Відповідно до ст. 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, а також іншими документами.

Обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу.

Згідно із ч. 2 ст. 254 КУпАП протокол про адміністративне правопорушення, у разі його оформлення, складається не пізніше двадцяти чотирьох годин з моменту виявлення особи, яка вчинила правопорушення, у двох примірниках, один із яких під розписку вручається особі, яка притягається до адміністративної відповідальності.

Суд констатує, що протокол про адміністративне правопорушення серії ДПР18 № 396718 складений 19 серпня 2020 року, хоча подія мала місце 09 серпня 2020 року і особа, яка вчинила правопорушення, була достеменно відома працівникам поліції. Водночас, матеріали справи не містять будь-якої інформації про поважність причин пропуску встановленого ч. 2 ст. 254 КУпАП строку складення протоколу про адміністративне правопорушення.

Під час розгляду справи про адміністративне правопорушення суд надає належну оцінку цьому факту, так як протокол про адміністративне правопорушення згідно КУпАП є комплексним джерелом доказової інформації і має істотне значення для правильного вирішення справи, оскільки адміністративно-юрисдикційні процеси є певним чином формалізованими і регламентовані правовими нормами.

Зокрема, порядок збору і процесуального закріплення доказів визначений чинним законодавством України, а тому протокол про адміністративне правопорушення, як доказ, може бути використаний у відповідній справі тільки в тому випадку, якщо він отриманий (складений) у порядку, передбаченому законодавством. При цьому, протокол є не тільки джерелом доказів, але й виступає як юридичний документ (процесуальне рішення компетентної особи, уповноваженої його складати), що фактично свідчить про порушення справи про адміністративне правопорушення, а тому він є не лише обов`язковим процесуальним документом, але і займає ключове (основне) положення серед інших джерел (доказів).

Разом з тим, суд акцентує увагу на тому, що відповідно до п.п. 11,12 ІІ Розділу Інструкції з оформлення матеріалів про адміністративні правопорушення в органах поліції, затвердженої наказом Міністерства внутрішніх справ України № 1376 від 06 листопада 2015 року, при складанні протоколу про адміністративне правопорушення особі, яка притягається до адміністративної відповідальності, роз`яснюються її права, передбачені статтями 55, 56, 59, 63 Конституції України, статтею 268 КУпАП, повідомляється, що справу про адміністративне правопорушення буде розглянуто у строки, визначені статтею 277 КУпАП, про що робиться відмітка та ставиться підпис особи, яка притягається до адміністративної відповідальності. Протокол про адміністративне правопорушення підписується уповноваженою посадовою особою, яка його склала, і особою, яка притягається до адміністративної відповідальності. За наявності свідків і потерпілих протокол про адміністративне правопорушення може бути підписано також цими особами. У разі відмови особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, підписати протокол про адміністративне правопорушення у ньому робиться запис про це.

Всупереч указаним вимогам закону, у протоколі про адміністративне правопорушення відсутні відомості про вручення особі, яка притягається до адміністративної відповідальності, його копії, а також дані про роз`яснення гр. ОСОБА_1 його прав та обов`язків, передбачених ст. 268 КУпАП, про що свідчить відсутність підпису останнього у відповідній графі протоколу. Водночас, матеріали справи не містять доказів того, що гр. ОСОБА_1 повідомлявся про необхідність з`явитися до Черкаського районного відділення поліції Черкаського відділу поліції ГУНП в Черкаській області 19 серпня 2020 року.

Крім того, суд зауважує, що у фабулі протоколу про адміністративне правопорушення, складеному щодо гр. ОСОБА_1 , мають місце суперечності, зокрема, ознаки наркотичного сп`яніння, зазначені у фабулі даного документу, перелічені із застосуванням протиставних сполучників «або» та «чи». Разом з тим, у графі «пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, по суті правопорушення» вказано: «відмовився», в той час як до протоколу додано письмові пояснення гр. ОСОБА_1 від 09 серпня 2020 року.

Також, у протоколі про адміністративне правопорушення серії ДПР18 № 396718 від 19 серпня 2020 року не зазначено свідків вчинення гр. ОСОБА_1 адміністративного правопорушення, які б могли підтвердити чи спростувати обставини, наведені в протоколі.

Відтак, суд дійшов висновку, що протокол про адміністративне правопорушення серії ДПР18 № 396718 від 19 серпня 2020 року складений без дотримання вимог закону, що тягне за собою визнання цього доказу недопустимим, а решту зібраних доказів, зокрема, висновку щодо результатів медичного огляду з метою виявлення стану алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або перебування під впливом лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції, № 659 від 09 серпня 2020 року, недостатніми для прийняття законного, обґрунтованого та вмотивованого судового рішення щодо накладення на гр. ОСОБА_1 адміністративного стягнення.

Вищевикладене свідчить про те, що Національною поліцією не дотримано відповідного доказового забезпечення, що передбачає такий рівень доказування, який не залишає жодних розумних сумнівів щодо доведеності вини особи, яка притягається до адміністративної відповідальності.

Згідно ст. 62 Конституції України обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, одержаних незаконним шляхом та на припущеннях, а усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачяться на її користь.

У справах «Малофєєва проти Росії» («Malofeyeva v. Russia», рішення від 30.05.2013, заява № 36673/04) та «Карелін проти Росії» («Karelin v. Russia», заява № 926/08, рішення від 20.09.2016) Європейський суд з прав людини, серед іншого, зазначив, що у випадку, коли викладена в протоколі фабула адміністративного правопорушення не відображає всіх істотних ознак складу правопорушення, суд не має права самостійно редагувати її, а так само не може відшукувати докази на користь обвинувачення, оскільки це становитиме порушення права на захист (особа не може належним чином підготуватися до захисту) та принципу рівності сторін процесу (оскільки особа має захищатися від обвинувачення, яке підтримується не стороною обвинувачення, а фактично судом).

Відповідно до положень п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за обставин: відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

На підставі вищевикладеного, оскільки судом не встановлена наявність в діях гр. ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 130 КУпАП, прихожу до висновку про необхідність закриття провадження по справі на підставі положень п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП.

На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 247, 283, 284 КУпАП, суддя -

ПОСТАНОВИЛА:

Провадження у справі про притягнення гр. ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 130 КУпАП, - закрити у зв`язку з відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Апеляційна скарга може бути подана до судової палати у кримінальних справах Черкаського апеляційного суду через Черкаський районний суд Черкаської області протягом десяти днів з дня ухвалення постанови.

Суддя: Т. А. Миколаєнко