ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа №:755/11624/20

Провадження №: 3/755/5803/20

"05" листопада 2020 р. суддя Дніпровського районного суду м. Києва Сазонова М.Г., розглянувши справу про адміністративне правопорушення про притягнення:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянки України, проживаючої за адресою: АДРЕСА_1 ,

до адміністративної відповідальності за ст. 172-6 ч. 1 КУпАП,

УСТАНОВИВ:

Згідно протоколу про адміністративне правопорушення №786 від 14.08.2019 року, ОСОБА_1 порушила вимоги ч. 1 ст. 45 Закону України «Про запобігання корупції» та вчинила адміністративне правопорушення, передбачене ч. 1 ст. 172-6 КУпАП, а саме несвоєчасно - 15.07.2019 року, без поважних причин, подала декларацію після звільнення.

Постановою Дніпровського районного суду м. Києва від 26.09.2019 року, справу про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за ч.1 ст. 172-6 КУпАП було направлено до Управління захисту економіки у м. Києва ДЗЕ Національної поліції України, для належного оформлення, оскільки протокол не містив фактичну адресу проживання ОСОБА_1 , яка в судові засідання не з`являлась.

17.08.2020 року, після доопрацювання для розгляду по суті була надіслана вказана адміністративна справа, яка відповідно до протоколу передачі судової справи раніше визначеному складу суду була передана судді Сазоновій М.Г.

В судові засідання, особа, яка притягається до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 не з`являється, проте на момент отримання вказаної справи про адміністративне правопорушення (з дня виявлення правопорушення) минуло більш як три місяці, закінчився строк, встановлений статтею 38 КУпАП, в межах якого може бути накладене адміністративне стягнення, на підставі п.7 ч. 1 ст. 247 КУпАП.

Заслухавши позицію прокурора Сироватки В.В., який поклався на розсуд суду, акцентував увагу, що відповідно до ст. 268 КУпАП, участь особи, яка притягається до адміністративної відповідальності за ст. 172-6 КУпАП - є обов`язковою, дослідивши письмові матеріали справи, суд вважає, що провадження у справі підлягає закриттю, з огляду на наступне.

Відповідно до рапортів начальника 1-го сектору Управління стратегічних розслідувань в Київській області Департаменту стратегічних розслідувань НП України Дмитра Кравченка, особа, яка притягається до адміністративної відповідальності 30.08.2019 року вилетіла повітряним шляхом у пункту пропуску Аеропорт «Бориспіль» до Об`єднаних Арабських Еміратів та до теперішнього часу в України не поверталась (а.с. 81-83).

Згідно ст.7 КУпАП, провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюються на основі суворого додержання законності.

У відповідності до ст.245 КУпАП, завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом.

Разом з тим, згідно п.7 ч.1 ст.247 КУпАП, провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю у разі закінчення на момент розгляду справи про адміністративне правопорушення строків, передбачених статтею 38 цього Кодексу.

Правила ч.3 ст.38 КУпАП визначають строки накладення адміністративного стягнення за вчинення правопорушення, пов`язаного з корупцією. Дана норма регламентує, якщо справи про адміністративні правопорушення відповідно до цього Кодексу чи інших законів підвідомчі суду (судді), стягнення може бути накладено не пізніш як через три місяці з дня виявлення правопорушення.

В той же час, в ст.23 КУпАП законодавець визначає, що адміністративне стягнення є мірою відповідальності і застосовується з метою виховання особи, яка вчинила адміністративне правопорушення, в дусі додержання законів України, поваги до правил співжиття, а також запобігання вчиненню нових правопорушень як самим правопорушником, так і іншими особами.

Так, ст.284 КУпАП передбачає такі види постанов у справах про адміністративне правопорушення: 1) про накладення адміністративного стягнення, 2) про застосування заходів впливу, передбачених ст.24-1 цього Кодексу, 3) про закриття справи.

Рішенням ЄСПЛ від 14 жовтня 2010 року у справі «Щокін проти України» визначено концепцію якості закону, зокрема з вимогою, щоб він був доступним для заінтересованих осіб, чітким та передбачуваним у своєму застосуванні. Відсутність у національному законодавстві необхідної чіткості і точності порушує вимогу «якості закону». В разі коли національне законодавство припустило неоднозначне або множинне тлумачення прав та обов`язків осіб, національні органи зобов`язані застосувати найбільш сприятливий для осіб підхід. Тобто вирішення колізій у законодавстві завжди тлумачиться на користь особи.

Тобто фактично, КУпАП не визначає обов`язку суду визнавати особу винною в резолютивній частині постанови при прийнятті рішення у справі про адміністративне правопорушення.

Більш того, у постанові ВС КАС від 11.07.2018 (справа №308/8763/15-а), зроблено висновок, що відповідно до пункту 7 частини першої статті 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочате, а розпочате підлягає закриттю у разі закінчення на момент розгляду справи про адміністративне правопорушення, строків, передбачених статтею 38 КУпАП. При цьому наведена норма не містить положень про наявність у суду повноважень щодо встановлення обставин вчинення адміністративного правопорушення, наявності вини особи у його вчиненні у разі закриття провадження про адміністративні правопорушення. Крім того, логічне тлумачення абзацу першого статті 247 КУпАП дозволяє дійти висновку, що встановлення зазначених у цій статті юридичних фактів є єдиною необхідною підставою для припинення будь-яких дій щодо притягнення особи до адміністративної відповідальності незалежно від встановлених будь-яких інших обставин, що підлягають з`ясуванню при розгляді справи про адміністративне правопорушення (стаття 280 КУпАП), у тому числі й вини особи у його вчиненні . Таким чином, на думку колегії суддів Касаційного адміністративного суду Верховного Суду, при вирішенні питання про притягнення до адміністративної відповідальності, першочерговим є встановлення судом дотримання строку накладення адміністративного стягнення, за умови закінчення якого суд або уповноважений орган взагалі позбавлені можливості досліджувати та вирішувати питання про наявність в діях особи ознак адміністративного проступку .

Відповідно до ч.6 ст. 13 Закону України "Про судоустрій і статус суддів", висновки щодо застосування норм права, викладені у постановах Верховного Суду, враховуються іншими судами при застосуванні таких норм права .

Отже, враховуючи, що сплив строк накладення адміністративного стягнення, не тільки на момент розгляду справи судом, а й на момент її отримання після дооформлення, суд дійшов висновку про закриття провадження відносно ОСОБА_1 на підставі п. 7 ч. 1 ст. 247 КУпАП.

На підставі викладеного та керуючись ст. 23, 24, 38, 124, 247, 283, 284 КУпАП, -

ПОСТАНОВИВ:

Провадження по справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за ст. 172-6 ч. 1 КУпАП - закрити, у зв`язку із закінченням на момент розгляду справи строків, передбачених статтею 38 цього Кодексу на підставі п. 7 ч. 1 ст. 247 КУпАП.

Постанова може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом десяти днів з дня її винесення через Дніпровський районний суд м. Києва.

Суддя