Справа№464/4543/20
пр. № 3/464/2540/20
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

19.11.2020 м.Львів

Сихівський районний суд м. Львова у складі:

головуючого судді- Сабари Л.В.

за участю: секретаря судового засідання Захарчук О.Ю.

прокурорів- Верхоляк Р.Є., Вітковської І.,

особи, яка притягається до адміністративної відповідальності- ОСОБА_1 ,

захисника адвоката Сеніва Т.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні залі Сихівського районного суду м.Львова протоколи про вчинення адміністративних правопорушень пов`язаних з корупцією, які надійшли від управління стратегічних розслідувань у Львівській області Національної поліції України про притягнення до адміністративної відповідальності:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 уродженки м.Камянка-Бузька, Львівської області та жительки АДРЕСА_1 , з вищою освітою, заміжньої, має на утриманні дитину інваліда, працює головним державним ревізором-інспектором ГУ ДПС у Львівській області, в минулому до адміністративної відповідальності не притягувалась,

за ч. 1 ст. ст. 172- 7, ч.2 ст. 172-7 Кодексу України про адміністративні правопорушення,

ВСТАНОВИВ:

На розгляд Сихівського районного суду м. Львова скеровано протоколи про адміністративні правопорушення щодо ОСОБА_1 згідно яких остання перебуваючи на посаді головного державного ревізора-інспектора Червоноградського управління ГУ ДПС у Львівській області не повідомила у встановленому законом випадку та порядку про наявність у неї реального конфлікту інтересів, вчиняла дії та приймала рішення в умовах реального конфлікту інтересів при проведенні 13.11.2018 камеральної перевірки звіту про суми податкових пільг за 2 квартал 2018 року 18 ДПРЧ ГУ ДСНС України у Львівській області () керівником якого є її чоловік ОСОБА_2 , чим вчинила адміністративні правопорушення, пов`язані з корупцією, відповідальність за які передбачена ч. 1, ч.2 ст. 172-7 Кодексу України про адміністративні правопорушення.

Оскільки на розгляд суду надійшло дві справи про адміністративні правопорушення №464/4543/20 та №464/4544/20, які стосуються однієї і тієї ж особи, одночасно розглядаються в суді, то такі відповідно до ст.36 КУпАП судом об`єднані в одне провадження.

Так, згідно протоколів про адміністративні правопорушення ОСОБА_1 перебуваючи на посаді головного державного ревізора-інспектора Червоноградського управління ГУ ДПС у Львівській області у відповідності до ст. 76 та ст. 86 ПК України 13.11.2018 проводила камеральну перевірку 18 ДПРЧ ГУ ДСНС України у Львівській області () керівником якого є її чоловік ОСОБА_2 , та зобов`язана була вжити заходів щодо недопущення виникнення конфлікту інтересів, повідомити у встановленому законом випадку та порядку про наявність у неї реального конфлікту інтересів, утриматися від вчинення дій та прийняття рішень в умовах реального конфлікту інтересів.

Датою вчинення адміністративних правопорушень, пов`язаних з корупцією є 13.11.2018 та 15.11.2018.

Місцем учинення адміністративних правопорушень, пов`язаних з корупцією, передбачених частинами 1, 2 статті 172-7 КУпАП, є юридична адреса ГУ ДФС у Львівській області, а саме м.Львів, вул. Стрийська, 35.

Датою виявлення адміністративних правопорушень є 17.08.2020.

В судовому засіданні ОСОБА_1 пояснила, що працює на посаді головного державного ревізора-інспектора Червоноградського управління ГУ ДПС у Львівській області. З вимогами Закону України «Про запобігання корупції ознайомлена. ОСОБА_2 являється її чоловіком. Після того, як чоловік став керівником 18 ДПРЧ ГУ ДСНС України у Львівській області (), вона у жовтні 2018 повідомила безпосереднього керівника про наявність у неї конфлікту інтересів, та до неї було застосовано зовнішній контроль, у зв`язку із чим жодні перевірки по відношенню до вказаної установи не проводила. Однак зазначила, що персональним ключем, що складається із логіну та паролю, за допомогою якого вона проводить дії в інформаційних системах, зокрема податковому блоці ніхто крім неї не може користуватися. Однак, жодні наслідки за результатами такої камеральної перевірки настати для суб`єкта установи не могли, оскільки це особливий вид декларації, яку подає 18 ДПРЧ ГУ ДСНС України у Львівській області () - звіт про суми податкових пільг. Одночасно, зазначила, що такий звіт підлягав перевірці впродовж 30 календарних днів, що настають за останнім днем граничного строку їх подання. Вважає, що її дії не містять ознак корупції, оскільки відсутній приватний інтерес.

Захисник особи, що притягується до адміністративної відповідальності вказав, що матеріали справи, зокрема протокол про адміністративне правопорушення не містить вказівок щодо того, який саме приватний інтерес мала ОСОБА_1 та в чому він полягає. Також, звіт поданий 18 ДПРЧ ГУ ДСНС у Львівській області просто містив статистичну податкову інформацію щодо розмірів наявних у платника податків податкових пільг, та за результатами його подання чи перевірки не виникло та в принципі не могло виникнути жодних майнових чи грошових наслідків ні для бюджету, ні для платників податку. Особою, якою складено протоколи про адміністративні правопорушення не доведено обставини, вчинення адміністративних правопорушень пов`язаних з корупцією, зокрема, до справи не долучено доказів, що ОСОБА_2 є чоловіком ОСОБА_1 , що останній обіймав посаду станом на 13.11.2018, що вона проводила камеральну перевірку тощо. У зв`язку із закінченням строків накладення адміністративного стягнення просить провадження у справі закрити.

Прокурор в судовому засіданні вказала, що протоколи №№ 407, 408 від 17.08.2020, складені уповноваженою особою УСР у Львівській області ДСР НП України, та згідно матеріалів справи про адміністративне правопорушення доведено, що ОСОБА_1 обіймаючи посаду старшого державного ревізора-інспектора відділу податків і зборів з юридичних осіб Червоноградського управління ГУ ДФС у Львівській області, будучи суб`єктом, на якого поширюється дія Закону України «Про запобігання корупції», в порушення вимог п.п.2,З ч.І сг.28 цього Закону, не повідомила в установленому Законом випадку про наявність у неї реального конфлікту інтересів при проведенні 13.11.2018 камеральної перевірки звіту про суми податкових пільг за II квартал 2018 року 18 ДПРЧ ГУ ДСНС України у Львівській області, керівником якого є її чоловік ОСОБА_3 , а також вчинила дії та прийняла рішення при проведенні вказаної перевірки (внесла інформацію в ГГС «Податковий блок» про проведення перевірки), чим вчинила адміністративні правопорушення, пов`язані з корупцією, передбачені ч.ч. 1, 2 ст. 172-7 КУпАП. Вважає, що її вина доведена. При цьому завершилися строки щодо накладення адміністративного стягнення, що не є реабілітуючою підставою.

Заслухавши пояснення учасників судового провадження, свідків, дослідивши матеріали долучені до протоколів про адміністративні правопорушення суд встановив наступне.

Згідно наказу ГУ ДФС у Львівській області № 417-0 від 14.09.2018 старшого державного ревізора-інспектора відділу адміністрування камеральних перевірок податкової звітності з екологічного податку та рентної плати, місцевих податків і зборів платників території обслуговування Червоноградської ОДПІ управління податків та зборів з юридичних осіб Головного управління ДФС у Львівській області ОСОБА_1 з 14.09.2018 переведено на посаду старшого державного ревізора-інспектора відділу податків і зборів з юридичних осіб Червоноградського управління Головного управління ДФС у Львівській області.

Наказом ГУ ДПС у Львівській області № 68-О від 03.09.2019 ОСОБА_1 з 03.09.2019 у порядку переведення з Головного управління ДФС у Львівській області прийнято на посаду старшого державного ревізора-інспектора відділу податків і зборів з юридичних осіб Червоноградського управління Головного управління ДПС у Львівській області.

Згідно посадової інструкції старшого державного ревізора-інспектора відділу податків і зборів з юридичних осіб Червоноградського управління Головного управління ДФС у Львівській області затвердженої начальником ГУ ДФС у Львівській області, з якою ознайомлена ОСОБА_1 08.10.2018 старший державний ревізор-інспектор відділу податків і зборів з юридичних осіб Червоноградського управління Головного управління ДФС у Львівській області проводить камеральні перевірки, у т.ч. електронні камеральні перевірки юридичних осіб податкової звітності (р.ІІ) та останній заборонено вчиняти дії, що можуть бути розцінені як використання свого службового становища в корисних цілях у власних інтересах, а також дії, які відповідно до чинного законодавства вважаються корупційними (р.ІІІ).

02.06.2017 ОСОБА_1 була ознайомлена із- попередженням про обмеження, спрямовані на запобігання корупційним та пов`язаним з корупцією правопорушенням, запобігання та врегулювання конфлікту інтересів і одержанню неправомірної вигоди або подарунка та поводження з ними, щодо сумісництва та суміщення з іншими видами діяльності, дотримання вимог фінансового контролю.

З Наказу ГУ ДФС у Львівській області № 5859 від 12.10.2018 «Про застосування зовнішнього контролю» до старшого державного ревізора-інспектора відділу податків і зборів з юридичних осіб Червоноградського управління Головного управління ДФС у Львівській області Торби М.Б. на підставі поданого нею повідомлення про наявність в неї потенційного конфлікту інтересів застосовано захід зовнішнього врегулювання конфлікту інтересів та усунуто від виконання завдання, вчинення дій, прийняття рішення чи участі її в його прийнятті, що стосуватиметься 18 ДПРЧ ГУ ДСНС України у Львівській області () керівником якого є її чоловік ОСОБА_2 .

Копією зави ОСОБА_1 поданій в.о. начальника ГУ ДПС у Львівській області підтверджено, що ОСОБА_2 , який являється начальником 18 ДПРЧ ГУ ДСНС України у Львівській області є чоловіком останньої.

З Наказу ГУ ДПС у Львівській області № 411 від 19.09.2019 «Про врегулювання конфлікту інтересів» до старшого державного ревізора-інспектора відділу податків і зборів з юридичних осіб Червоноградського управління Головного управління ДПС у Львівській області Торби М.Б. на підставі поданої нею заяви про наявність в неї потенційного конфлікту інтересів застосовано захід зовнішнього врегулювання конфлікту інтересів та усунуто від виконання завдання, вчинення дій, прийняття рішення чи участі її в його прийнятті , що стосуватиметься 18 ДПРЧ ГУ ДСНС України у Львівській області () керівником якого є її чоловік ОСОБА_2 .

Зі змісту листа Головного управління ДПС у Львівській області № 5746/9/14.0-10 від 14.07.2020 вбачається, що ОСОБА_1 13.11.2018 провела камеральну перевірку Звіту про суми податкових пільг 18 ДПРЧ ГУ ДСНС України у Львівській області () за ІІ квартал 2018, оскільки проведеним аналізом інформації в базах даних ІТС «Податковий блок» встановлено, що 06.07.2018 18 ДПРЧ ГУ ДСНС України у Львівській області () подано Звіт про суми податкових пільг за 2 квартал 2018 та зареєстровано 12.07.2018. В меню «Властивості» - закладка «Загальні» Декларації вказано, зареєстрований 12.07.2018 звітний документ за № 8508 змінено 13.11.2018 ОСОБА_1 старшим державним ревізором-інспектором відділу податків і зборів з юридичних осіб Червоноградського управління Головного управління ДФС у Львівській області. В графі «Ознаки» проставлено відмітки: «Перевірений» та «пройдено камеральну перевірку».

З інформації про юридичну особу вбачається, що 18 ДПРЧ ГУ ДСНС України у Львівській області () розташована за адресою 80400, Львівська область, м.Камянка-Бузька, вул. Незалежності, 62. Керівником вказаного підприємства є ОСОБА_2 .

Наказом доходів і зборів України № 165 від 14.06.2013 затверджено Методичні рекомендації щодо організації та проведення камеральних перевірок податкової звітності платників податків, крім перевірок податкової декларації про майновий стан і доходи та податкової деклараціях платника єдиного податку фізичної особи-підприємця.

Допитана в судовому засіданні ОСОБА_4 пояснила суду, що нею проводилася перевірка, щодо фактів проведення камеральної перевірки ОСОБА_1 , за результатами якої складено протоколи про адміністративні правопорушення передбачені ч.1 та ч.2 ст. 172-7 КУпАП. Зокрема нею встановлено, що 13.11.2018 ОСОБА_1 , яка обіймала посаду старшого державного ревізора-інспектора відділу податків і зборів з юридичних осіб Червоноградського управління Головного управління ДФС у Львівській області, проведено камеральну перевірку Звіту про суми податкових пільг 18 ДПРЧ ГУ ДСНС України у Львівській області. Одночасно питання, чи обіймав чоловік ОСОБА_1 . ОСОБА_2 посаду керівника на момент подання Звіту, та період, впродовж якого такий звіт підлягав камеральній перевірці не досліджувалися. Крім того, пояснила, що в матеріалах справи наявний Наказ начальника ГУ ДФС у Львівській області № 5859 від 12.10. 2018 про застосування зовнішнього контролю, яким врегульовано потенційний конфлікт інтересів у ОСОБА_1 , усунуто її від виконання завдань, вчинення дій, прийняття рішень чи участі в його прийнятті, яке стосуватиметься 18 ДПРЧ ГУ ДСНС України у Львівській області шляхом покладення на неї обов`язку вживати в межах компетенції заходів передбачених ст. 28 Закону України «Про запобігання корупції», в той час, як 13.11.2018 у ОСОБА_1 виник реальний конфлікт інтересів, про який вона не повідомляла, та вчиняла дії в його умовах.

Свідок ОСОБА_5 пояснив, що працює у ГУ ДПС у Львівській області. Зазначив, що уся податкова звітність надходить у податковий блок, доступ до якого надається працівникам ДПС за допомогою персонального логіна та паролю, відомого тільки особисто держаному службовцю. Дії які вчиняються у системі податковий блог, вчиняються саме під логіном конкретної особи, яка такі дії провела, таким чином було встановлено, що 13.11.2018 ОСОБА_1 проведено камеральну перевірку Звіту поданого у липні 2018 - 18 ДПРЧ ГУ ДСНС України у Львівській області, керівником якого є чоловік останньої ОСОБА_2 . Зазначив, що вказаний звіт за ІІ квартал 2018 року був поданий вчасно, та підлягав камеральній перевірці впродовж строків встановлених постановою КМУ №1233 та положеннями ПК України. У жовтні 2018 щодо ОСОБА_1 вживалися заходи зовнішнього контролю, у зв`язку із повідомленням нею про наявний потенційний конфлікт інтересів, які полягали в усуненні її від виконання завдань, вчинення дій, прийняття рішень чи участі в його прийнятті, яке стосуватиметься 18 ДПРЧ ГУ ДСНС України у Львівській області, та покладено обов`язок в майбутньому повідомляти про отримання до виконання завдань, що передбачатиме вчинення дій, розгляд справ, підготовку та прийняття рішення чи участі у її прийнятті щодо стосуватиметься вищевказаної установи, оскільки завдання у системі податковий блок надходять безпосередньо виконавцю та не потребують додаткового доручення від керівника.. Крім того, зазначив, що ГУ ДПС у Львівській області проводилася перевірка об`єктивності прийнятого ОСОБА_1 рішення за результатами проведеної 13.11.2018 камеральної перевірки Звіту 18 ДПРЧ ГУ ДСНС України у Львівській області, порушень виявлено не було.

Частиною 1 статті 9 КУпАП закріплено, що адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Згідно диспозиції ч.1 ст. 172-7 КУпАП особа притягується до адміністративної відповідальності за неповідомлення особою у встановлених законом випадках та порядку про наявність у неї реального конфлікту інтересів.

Згідно диспозиції ч.2 ст. 172-7 КУпАП особа притягується до адміністративної відповідальності за вчинення дій чи прийняття рішень в умовах реального конфлікту інтересів.

З примітки до ст. 172-7 КУпАП вбачається, що суб`єктом правопорушень у цій статті є особи, зазначені у пунктах 1, 2 частини першої статті 3 Закону України "Про запобігання корупції", а під реальним конфліктом інтересів слід розуміти суперечність між приватним інтересом особи та її службовими чи представницькими повноваженнями, що впливає на об`єктивність або неупередженість прийняття рішень, або на вчинення чи невчинення дій під час виконання вказаних повноважень.

Одночасно, зі змісту статті слідує, що диспозиція вказаних норми являється бланкетною, оскільки називає склад правопорушення, але для визначення його ознак відсилає до норм іншої галузі права або нормативних (підзаконних) актів правил, положень, інструкцій.

Згідно ст. 2 Закону України «Про запобігання корупції» відносини, що виникають у сфері запобігання корупції, регулюються Конституцією України, міжнародними договорами, згоду на обов`язковість яких надано Верховною Радою України, цим та іншими законами, а також прийнятими на їх виконання іншими нормативно-правовими актами, що визначено як законодавство у сфері запобігання корупції.

Відповідно до підпункту «в» п.1 ч.1 ст. 3 Закону України «Про запобігання корупції» (далі Закону) суб`єктами, на яких поширюється дія цього Закону є державні службовці.

Відповідно до ч.1 ст. 28 Закону особи, зазначені у пунктах 1, 2 частини першої статті 3 зобов`язані вживати заходів щодо недопущення виникнення реального, потенційного конфлікту інтересів, повідомляти не пізніше наступного робочого дня з моменту, коли особа дізналася чи повинна була дізнатися про наявність у неї реального чи потенційного конфлікту інтересів безпосереднього керівника, а у випадку перебування особи на посаді, яка не передбачає наявності у неї безпосереднього керівника, або в колегіальному органі - Національне агентство чи інший визначений законом орган або колегіальний орган, під час виконання повноважень у якому виник конфлікт інтересів, відповідно, не вчиняти дій та не приймати рішень в умовах реального конфлікту інтересів.

Одночасно, ст.ст. 29, 30 та 33 Закону України «Про запобігання корупції» визначено заходи врегулювання конфлікту інтересів, серед яких визначено характер дій з усунення від виконання завдання, вчинення дій, прийняття рішення чи участі в його прийнятті та здійснення повноважень під зовнішнім контролем.

Разом з тим, відповідно до п. 75.1.1. ПК України камеральною вважається перевірка, яка проводиться у приміщенні контролюючого органу виключно на підставі даних, зазначених у податкових деклараціях (розрахунках) платника податків та згідно положень ст. 76 ПК України проводиться посадовими особами контролюючого органу без будь-якого спеціального рішення керівника (його заступника або уповноваженої особи) такого органу або направлення на її проведення.

Крім того, камеральна перевірка податкової декларації або уточнюючого розрахунку може бути проведена лише протягом 30 календарних днів, що настають за останнім днем граничного строку їх подання, а якщо такі документи були надані пізніше, - за днем їх фактичного подання (абз. 1 п. 76.3 ПКУ), тоді як Пунктом 3 Порядку затвердженого Постановою КМУ №1233 визначено, що звіт про суми податкових пільг подається суб`єктом господарювання за три, шість, дев`ять і дванадцять календарних місяців за місцем його реєстрації протягом 40 календарних днів, що настають за останнім календарним днем податкового періоду.

Суд оцінивши докази за своїм внутрішнім переконанням, що грунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю встановив, що ОСОБА_1 , з 14.09.2018 обіймаючи посаду старшого державного ревізора-інспектора відділу податків і зборів з юридичних осіб Червоноградського управління Головного управління ДФС у Львівській області, тобто являлася державним службовцем, на яку поширювалася дія Закону України «Про запобігання корупції», щодо якої 12.10.2018 на підставі наказу начальника ДФС у Львівській області № 5859 вжито заходи врегулювання конфлікту інтересів, 13.11.2018 провела камеральну перевірку Звіту про суми податкових пільг за ІІ квартал 2018, поданого 06.07.2018 -18 ДПРЧ ГУ ДСНС України у Львівській області (), керівником, якого є ОСОБА_2 чоловік останньої та зареєстрованого 12.07.2018 за № 8508, що підлягав перевірці впродовж 30 календарних днів, що настають за останнім днем граничного строку їх подання. Однак, беручи до уваги, пояснення свідка ОСОБА_5 , про те, що результати такої камеральної перевірки були предметом перевірки проведеної ГУ ДПС у Львівській області, за результатами якої не було встановлено порушень чи необєктивності прийнятого рішення, суд розцінює дії ОСОБА_1 як малозначні.

Разом з тим, статтею 247 КУпАП врегульовано питання закриття провадження у справі про адміністративне правопорушення. Згідно положень вказаної статті встановлюються обставини, що виключають провадження у справі про адміністративне правопорушення.

Зокрема, відповідно до пункту 7 частини першої цієї статті до підстав, за наявності яких провадження у справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю, віднесено закінчення на момент розгляду справи про адміністративне правопорушення строків, передбачених статтею 38 цього Кодексу.

Згідно з частиною четвертою статті 38 КУпАП адміністративне стягнення за вчинення правопорушення, пов`язаного з корупцією, а також правопорушень, передбачених статтями 212-15, 212-21 цього Кодексу, може бути накладено протягом шести місяців з дня його виявлення, але не пізніше двох років з дня його вчинення..

Зі змісту наведених правових норм вбачається, що закриття провадження можливе за одночасної наявності таких умов: вчинення (виявлення) адміністративного правопорушення, закінчення встановленого законом шестимісячного строку, перебіг якого розпочинається з дня виявлення правопорушення, та не пізніше як 2 роки з дня його вчинення.

Визначення на законодавчому рівні у статті 38 КУпАП тривалості строків накладення адміністративного стягнення безпосередньо пов`язано з можливістю реального впливу адміністративної відповідальності на суспільні відносини, поведінку суб`єктів, їхню правосвідомість тощо, тобто з можливістю реалізації функцій адміністративної відповідальності, яка втрачається з плином часу.

При вирішенні питання щодо закриття провадження у справі про адміністративне правопорушення у зв`язку із закінченням на момент розгляду такої справи строків накладення адміністративного стягнення, визначених статтею 38 КУпАП, необхідно враховувати положення статті 6 Конституції України, згідно з якою органи законодавчої, виконавчої та судової влади здійснюють свої повноваження у встановлених Конституцією межах і відповідно до законів України.

Отже, суди при здійсненні правосуддя повинні діяти у встановлених Конституцією України межах і відповідно до законів України, не втручаючись у діяльність інших гілок державної влади, зокрема діяльність адміністративних органів.

З огляду на частину 1 ст. 247 КУпАП вбачається, що встановлення юридичного факту є єдиною необхідною підставою для припинення будь-яких дій щодо притягнення особи до адміністративної відповідальності незалежно від встановлених будь-яких інших обставин, що підлягають з`ясуванню при розгляді справи про адміністративне правопорушення (стаття 280 КУпАП).

Згідно протоколів про адміністративне правопорушення № 407 та № 408, та інших доказів долучених до матеріалів прави про адміністративне правопорушення, , встановлено, що події, інкриміновані ОСОБА_1 мали місце 13.11.2018 та 15.11.2018 відповідно.

Матеріали адміністративної справи надійшли до суду 19.08.2020 року. У відповідності з ч. 3 ст. 268 КУпАП при розгляді справ про адміністративні правопорушення, передбачені ст. 172-7 КУпАП, присутність особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, є обов`язковою. Суд неодноразово відкладав розгляд справи у зв`язку з неявкою особи, що притягується до адміністративної відповідальності, її захисника на розгляд справи, та заявленням клопотань. Наведені обставини унеможливили розгляд справи у визначені законом строки.

За таких обставин, суд зазначає, що на момент розгляду справи про адміністративне правопорушення, а саме 13 листопада та 15 листопада 2020 закінчилися строки накладення адміністративного стягнення за правопорушення пов`язані з корупцією, що є безумовною підставою для закриття провадження в справі про адміністративне правопорушення.

На підставі ст.ст. 28, 29, 30, 33 Закону України «Про запобігання корупції», ч.ч.1, 2 ст.172-7 КУпАП, керуючись ст.ст. 38, 247, 283, 284 КУпАП, суддя-

ПОСТАНОВИВ:

Матеріали справ про адміністративне правопорушення №464/4543/20 та №464/4544/20 об`єднати в одне провадження з присвоєнням №464/4543/20.

Провадження у справі про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 уродженки м.Камянка-Бузька, Львівської області та жительки АДРЕСА_1 , за ч.1 та ч.2 ст.172-7 КУпАП - закрити у зв`язку із закінченням строків накладення адміністративного стягнення.

Постанова може бути оскаржена особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником, а також прокурором у випадках, передбачених ч.5 ст.7 та ч.1 ст.287 КУпАП, протягом десяти днів з дня винесення до Львівського апеляційного суду через Сихівський районний суд м.Львова.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Суддя: Сабара Л.В.