Справа № 185/7892/20
Провадження № 3/185/2529/20
П О С Т А Н О В А

іменем України

17 листопада 2020 року м.Павлоград

Суддя Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області Кононенко Т.О., розглянувши матеріал, який надійшов з Павлоградського ВП ГУНП в Дніпропетровській області про притягнення до адміністративної відповідальності за частиною 1 ст. 51 Кодексу України про адміністративне правопорушення :

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, непрацюючої, яка проживає за адресою: АДРЕСА_1 ,

встановив:

До Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області надійшов адміністративний матеріал про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за частиною 1 ст. 51 Кодексу України про адміністративне правопорушення (протокол про адміністративне правопорушення серії АПР18 №172373 від 15 жовтня 2020 року) - для розгляду.

Відповідно до протоколу про адміністративне правопорушення серії АПР18 №172373 від 15 жовтня 2020 року, 15 жовтня 2020 року о 17.00 год. ОСОБА_1 , перебуваючи у магазині АТБ, який розташований: вул. Центральна, 61/10, м. Павлоград, таємно шляхом вільного доступу викрала одну палку ковбаси, чим завдала збитку на суму 69 гривень, за що передбачена відповідальність ч. 1 ст. 51 КУпАП.

Дослідивши матеріали, суд дійшов висновку, що вимоги ст. 256 КпАП України не виконані, у зв`язку із чим суд позбавлений можливості розглянути справу по суті, а тому зазначені матеріали слід повернути до Павлоградського ВП ГУ НП в Дніпропетровській області.

Вимоги ст. 280 КУпАП передбачають обов`язок суду з`ясовувати при розгляді справи про адміністративне правопорушення, зокрема, чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності.

Згідно положень ст. 7 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом.

Відповідно до ст. 245 КУпАП завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є, зокрема, своєчасне всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, а також вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання ухваленої постанови.

На підтвердження обставин, викладених в зазначеному вище протоколі, до протоколу додано ряд документів, серед яких, зокрема, протокол огляду місця події від 15.10.2020, пояснення ОСОБА_2 , який безпосередньо не бачив вчиненого правопорушення.

Матеріали справи не містять доказів вартості викраденого майна, відсутні будь-які інші докази, вчиненого правопорушення, зокрема запису з камер відеоспостереження.

Відповідно до п. 15 Інструкції з оформлення матеріалів про адміністративні правопорушення в органах поліції, затвердженої наказом Міністерства внутрішніх справ України 06.11.2015 № 1376, до протоколу про адміністративне правопорушення долучаються інші матеріали про адміністративне правопорушення (пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновок експерта, речові докази, протокол про вилучення речей і документів, рапорти посадових осіб, а також інші документи та матеріали, що містять інформацію про правопорушення).

Наведені обставини унеможливлюють об`єктивний розгляд справи по суті, оскільки неповне оформлення матеріалів про адміністративне правопорушення унеможливлює визнання судом здобутих по справі доказів належними та допустимими, в розумінні вимог ст. 251 КУпАП.

В ст. 19 Закону України «Про міжнародні договорами», ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» вказано, що стала практика Європейського суду з прав людини є частиною національного законодавства та обов`язкова до застосування як джерело права.

Так, у п. 52 рішення ЄСПЛ від 05.02.2008 «Романаускас проти Литви» судом констатовано, що національний суд повинен переконатися, що провадження в цілому, зокрема, спосіб отримання доказів, було справедливим.

У справах «Малофєєва проти Росії»(«Malofeyevav.Russia»,рішення від 30.05.2013, заява № 36673/04) та «Карелін проти Росії»(«Karelinv.Russia», заява № 926/08, рішення від 20.09.2016) ЄСПЛ, серед іншого, зазначив, що у випадку, коли викладена в протоколі фабула адміністративного правопорушення не відображає всіх істотних ознак складу правопорушення, суд не має права самостійно редагувати її, а так само не може відшукувати докази на користь обвинувачення, оскільки це становитиме порушення права на захист (особа не може належним чином підготуватися до захисту) та принципу рівності сторін процесу (оскільки особа має захищатися від обвинувачення, яке підтримується не стороною обвинувачення, а фактично судом).

Обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколу про адміністративне правопорушення, визначених ст. 255 КУпАП.

Європейський суд з прав людини в своїх рішеннях, зокрема, по справам «Кобець проти України» від 14.02.2008, «Берктай проти Туреччини» від 08.02.2001, «Леванте проти Латвії» від 07.11.2002 неодноразово вказує, що оцінюючи докази, суд застосовує принцип доведення «за відсутності розумних підстав для сумніву», що може бути результатом цілої низки ознак або достатньо вагомих, чітких і узгоджених між собою неспростовних презумпцій.

Аналізуючи вищенаведене, суд приходить висновку, що вимоги ст. 256 КпАП України не виконані, у зв`язку з чим суд позбавлений можливості розглянути справу по суті, а тому зазначені матеріали слід повернути до Павлоградського ВП ГУНП в Дніпропетровській області для усунення виявлених недоліків.

На підставі викладеного, керуючись статями 268, 278, 283 КУпАП, суддя-

ухвалив:

Протокол про адміністративне правопорушення серії АПР18 №172373 від 15 жовтня 2020 року та додані до нього документи відносно ОСОБА_1 повернути до Павлоградського ВП ГУНП в Дніпропетровській області для належного оформлення.

Постанова оскарженню не підлягає.

Суддя Т. О. Кононенко