П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

Справа № 184/1805/20

Номер провадження 3/184/832/20

04 листопада 2020 рокум. Покров

Суддя Орджонікідзевського міського суду Дніпропетровської області Малашина Ю.Б., розглянувши матеріали справи, які надійшли від Покровського ВП Нікопольського ВП ГУНП в Дніпропетровській області про притягнення громадянки:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, продавець магазину «МНЦ», зареєстрована та проживає за адресою: АДРЕСА_1 ,

до відповідальності за вчинені адміністративні правопорушення, передбачені ст. 44-3 Кодексу України про адміністративні правопорушення, -

В С Т А Н О В И В :

24.09.2020 року о 17-23 год. гр.. ОСОБА_1 знаходилась на своєму робочому місці в магазині «МНЦ» по АДРЕСА_2 , де знаходилась без засобів індивідуального захисту, а саме без маски, чим порушила пп.1 п. 10 постанови КМУ №641 від 22.07.2020 року, чим вчинив правопорушення передбачене ст.. 44-3 КУпАП.

В судове засідання ОСОБА_1 з`явився, свою вину визнала та просила суворо її не наказувати, оскільки вона отримує не велику заробітну плату про що надала довідку та накладення на неї штрафу спричинить у неї дуже скрутне матеріальне становище. Згідно наданої довідки ФОП ОСОБА_2 за період серпень-вересень 2020 року до сплати становить 3662 грн. 80 коп..

Дослідивши матеріали справи та заслухавши ОСОБА_1 , а саме протокол про адміністративне правопорушення серії ВАБ №183074 від 24.09.2020 року, складений відносно ОСОБА_1 , письмові пояснення ОСОБА_1 , вважаю, що в діях ОСОБА_1 вбачається склад правопорушення, передбачений ст.. 44-3 КУпАП.

Зокрема, ст. 44-3 КУпАП встановлено відповідальність за порушення правил щодо карантину людей, санітарно-гігієнічних, санітарно-протиепідемічних правил і норм, передбачених Законом України "Про захист населення від інфекційних хвороб", іншими актами законодавства, а також рішень органів місцевого самоврядування з питань боротьби з інфекційними хворобами. Санкцію цієї статті передбачає за собою накладення штрафу на громадян від однієї до двох тисяч неоподатковуваних мінімумів доходів громадян (тобто від 17000 грн. до 34000 грн.) і на посадових осіб - від двох до десяти тисяч неоподатковуваних мінімумів доходів громадян (тобто від 17000 грн. до 34000 грн.).

Постановою КМ України від 22.07.2020 р. №641 «Про встановлення карантину з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої короновірусом SARS-CoV-2» (у редакції, що діяла на момент вчинення правопорушення) установлено з 01.08.2020 р. до 31.12.2020 р. на території, у тому числі, Дніпропетровської області карантин. Відповідно до п.п. 1 п.10 перебування в громадських будинках і спорудах, громадському транспорті без вдягнутих засобів індивідуального захисту, зокрема респіраторів або захисних масок, що закривають ніс та рот, у тому числі виготовлених самостійно.

Водночас, адміністративне стягнення застосовується з метою виховання особи, що вчинила адміністративне правопорушення у дусі точного і неухильного додержання Конституції України, законів України, поваги до прав, честі і гідності інших громадян, до правил співжиття, запобігання вчинення нових правопорушень, як самим порушником, так і іншими особами (стаття 23 КУпАП).

Таким чином законодавець акцентує увагу на тому, що головна мета адміністративного стягнення - виховання порушника, тобто формування у нього звички законослухняної поведінки.

Відповідно до ст. 61 Конституції України, юридична відповідальність особи має індивідуальний характер. Принцип індивідуалізації відповідальності знаходить свій вираз, зокрема, і в тому, що при призначенні покарання (стягнення) мають враховуватися всі особливості та обставини справи, характер правопорушення, ступінь здійснення винною особою протиправного наміру, ступінь вини, властиві їй індивідуальні риси, спосіб життя, мотиви скоєння правопорушення та інше.

Згідно із статтею 33 КУпАП стягнення за адміністративне правопорушення накладається у межах, установлених цим Кодексом та іншими законами України. При накладенні стягнення враховуються характер вчиненого правопорушення, особа порушника, ступінь його вини, майновий стан, обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність.

У КупАП відсутня стаття, яка б передбачала можливість більш м`якого стягнення, ніж передбачено законом. Натомість, ст. 22 КУпАП надає можливість орану (посадовій особі), уповноваженій вирішувати справу, при малозначності вчиненого адміністративного правопорушення звільнити порушника від адміністративної відповідальності і обмежитись усним зауваженням.

11.07.1997 р. Україна ратифікувала Європейську Конвенцію «Про захист прав людини і основоположних свобод», а також Протоколи, які є невід`ємною частиною Конвенції, чим визнала її дію в національній правовій системі, а також обов`язковість рішень Європейського Суду з прав людини по всім питанням, що стосуються тлумачення і застосування Конвенції.

Відповідно до ч.1 ст. 1 Протоколу №1 кожна фізична або юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений своєї власності інакше як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права.

У пункті 18 рішенні Європейського суду з прав людини від 11.07.2019 у справі «Садоха проти України» Суд повторює, що позбавлення майна може бути виправданим лише у випадку, якщо буде показаний, inter alia, "інтерес суспільства" та "умови, передбачені законом". Більше того, будь-яке втручання у право власності обов`язково повинно відповідати принципу пропорційності. Як неодноразово зазначав Суд, "справедливий баланс" має бути дотриманий між вимогами загального інтересу суспільства та вимогами захисту основних прав людини. Необхідний баланс не буде дотриманий, якщо особа, про яку йдеться, несе "індивідуальний і надмірний тягар".

Європейський суд з прав людини поширює стандарти, які встановлює Конвенція для кримінального провадження, на провадження у справах про адміністративні правопорушення.

Відповідно до рішення Конституційного Суду України від 02.11.2004 року у справі № 1-33/2004 покарання має перебувати у справедливому співвідношенні із тяжкістю та обставинами скоєного і особою винного; покарання за злочин повинно бути домірним злочину. Правова держава, вважаючи покарання передусім виправним та превентивним засобом, має використовувати не надмірні, а лише необхідні і зумовлені метою заходи. Обмеження конституційних прав обвинуваченого повинно відповідати принципу пропорційності: інтереси забезпечення охорони прав і свобод людини і громадянина, власності, громадського порядку та безпеки тощо можуть виправдати правові обмеження прав і свобод тільки в разі адекватності соціально обумовленим цілям.

Враховуючи вищевикладене, приходжу до висновку, що хоча правильне застосування

законодавства незаперечно становить "суспільний інтерес", але, виходячи із обставин цієї справи, а саме, значної не співрозмірності між розміром штрафу за ст. 44 -3 КУпАП та доходами ОСОБА_3 , що становитиме для останньої особистий надмірний тягар та безумовно викличе у останньої скрутне матеріальне положення, не тривалий період допущення порушення вимог зазначеної статті, відсутність негативних наслідків, наявність пом`якшуючої обставини щирого розкаяння винної, вважаю, що справу необхідно закрити, звільнити останню від відповідальності із застосуванням відповідно до статті 22 КУпАП такого заходу як усне зауваження, що буде достатнім для досягнення визначеної мети виховного впливу та запобіганню вчинення нових правопорушень.

Керуючись ст. 22, ст. 284 Кодексу України про адміністративні правопорушення, -

П О С Т А Н О В И В:

Визнати ОСОБА_1 винною у вчиненні правопорушення, передбаченого ст.44-3 Кодексу України про адміністративні правопорушення.

Звільнити ОСОБА_1 від адміністративної відповідальності за вчинення правопорушення, передбаченого ст.44-3 Кодексу України про адміністративні правопорушення згідно ст. 22 даного Кодексу у зв`язку за малозначністю вчиненого нею правопорушення та обмежитись усним зауваженням.

Провадження у справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 ? закрити.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги. Постанову суду може бути оскаржено до Дніпровського апеляційного суду через Орджонікідзевський міський суд Дніпропетровської області протягом десяти днів з дня її винесення.

Суддя Орджонікідзевського міського суду Ю. Б. Малашина