Справа № 206/4864/20
Провадження № 3/206/2125/20
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18 листопада 2020 року Самарський районний суд м. Дніпропетровська у складі:

головуючого судді Поштаренко О.В.,

за участю секретаря Леонова О.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Дніпро адміністративні матеріали, що надійшли від Департаменту патрульної поліції УПП в Дніпропетровської області у відношенні ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, тимчасово не працюючого, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , за ст.173 КУпАП,

за участю особи стосовно якої складено протокол про адміністративне правопорушення: ОСОБА_1

В С Т А Н О В И В:

До Самарського районного суду м. Дніпропетровська від Департаменту патрульної поліції УПП в Дніпропетровській області надійшли адміністративні матеріали про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за ст.173 КУпАП.

Відповідно до протоколу про адміністративне правопорушення серії ГП № 533896 складеного 15.10.2020, вбачається що ОСОБА_1 , 15.10.2020 в АДРЕСА_2 , о 22 год. 00 хв. висловлювався нецензурною лайкою в бік поліцейських, в наслідок чого порушив громадський порядок та спокій громадян, на неодноразові вимоги не реагував. Дії ОСОБА_1 співробітниками поліції кваліфіковано за ст.173 КУпАП.

Особа стосовно якої складено протокол про адміністративне правопорушення ОСОБА_1 в судовому засіданні вину у складеному відносно нього протоколу про адміністративне правопорушення за ст.173 КУпАП не визнав в повному обсязі та просив суд закрити справу за відсутності в його діях складу адміністративного правопорушення, про що надав суду відповідну заяву, а також копію протоколу про адміністративне правопорушення за ст. 185 КУпАП складеного відносно нього. Разом з тим суду показав, що він висловлювався нецензурною лайкою лише на адресу працівників поліції, які на його думку, як він вважав на той час, незаконно звинуватили його у порушенні ПДР України та склали відносно нього протокол за ч. 1 ст. 130 КУпАП і своїми діями він намагався захистити свої права та права його жінки, що проявлялося у непокорі та невиконанні вимог які були йому зазначені працівниками поліції.

Суд, вислухавши пояснення особи стосовно якої складено протокол про адміністративне правопорушення ОСОБА_1 , дослідивши матеріали адміністративної справи, у відповідності до положень ст. 252 КУпАП, оцінивши докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю, приходить до наступного.

Відповідно до ст. 245 КУпАП, одним з завдань провадження в справах про адміністративне правопорушення є всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи та вирішення її в точній відповідності з законом.

Статтею 9 КУпАП передбачено, що адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Відповідно до ч. 2ст. 7 КУпАП, провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

Відповідно до вимогст.245 КУпАП завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є, зокрема, своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин справи.

Згідно до вимогст.256 КУпАП, у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються: дата і місце його складення, посада, прізвище, ім`я, по батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності (у разі її виявлення); місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих, якщо вони є; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості, необхідні для вирішення справи. Якщо правопорушенням заподіяно матеріальну шкоду, про це також зазначається в протоколі.

Особа, яка складає протокол про адміністративне правопорушення повинна ретельно з`ясувати характер правопорушення та правильно кваліфікувати дії винної особи. У протоколі мають бути зазначені обставини, які свідчать про наявність адміністративного проступку та його характер, а також, обставини, що характеризують особу, яка притягається до адміністративної відповідальності, оскільки протокол є підставою для провадження у справі про адміністративне правопорушення. Від того, чи правильно він складений, залежить своєчасність, правильність розгляду за суттю справи про адміністративне правопорушення та обґрунтованість застосування стягнення.

Згідно ст. 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255цього Кодексу.

Практика Європейського суду з прав людини показує, що суд при оцінці доказів повинен керуватися критерієм доведення «поза розумним сумнівом». Таке доведення може випливати із сукупності ознак чи неспростовних презумцій, достатньо вагомих, чітких і узгоджених між собою.

Так, відповідно до протоколу про адміністративне правопорушення серії ГП № 533896 від 15.10.2020, складеного відносно ОСОБА_1 , останньому інкримінується правопорушення передбачене ст.173 КУпАП, в фабулі вказаного протоколу зазначено що ОСОБА_1 , 15.10.2020 в АДРЕСА_2 , о 22 год. 00 хв. висловлювався нецензурною лайкою в бік поліцейських, в наслідок чого порушив громадський порядок та спокій громадян, на неодноразові вимоги не реагував. Відповідно до диспозиції ст. 173 КУпАП, адміністративна відповідальність настає у разі вчинення дрібного хуліганства, тобто нецензурної лайки в громадських місцях, образливого чіпляння до громадян та інших подібних речей, що порушують громадський порядок і спокій громадян. Об`єктом даного адміністративного проступку є суспільні відносини у сфері охорони громадського порядку. Громадський порядок - це обумовлена потребами суспільства система врегульованих правовими та іншими соціальними нормами відносин, що складаються у громадських місцях в процесі спілкування людей, і яка має на меті забезпечення спокійної обстановки суспільного життя, нормальних умов для праці і відпочинку людей, для діяльності державних органів, а також підприємств, установ та організацій.

Об`єктивна сторона правопорушення визначається у нецензурній лайці в громадських місцях, образливому чіплянні до громадян та інших подібних діях, що порушують громадський порядок і спокій громадян. Дослідженними матеріалів справи встановлено, що уповноваженою особою поліції в підтвердження вини ОСОБА_1 надано лише протокол про адміністративне правопорушення, який не містить пояснень особи стосовно, якої складався, та рапорт інспектора поліції, будь яких інших доказів, до суду співробітниками поліції не надано.

Разом з тим, суд зазначає, що в провадженні судді перебував протокол про адміністративне правопорушення АА № 336518 від 15.10.2020, складений відносно ОСОБА_1 за ст. 185 КУпАП з тих самих підстав, які зазначені в протоколі про адміністративне правопорушення ГП № 533896 від 15.10.2020 за ст. 173 КУпАП, складеного відносно останнього.

За протоколом про адміністративне правпорушення за ст. 185 КУпАП ОСОБА_1 вину визнав у повному обсязі.

Отже, з урахуванням викладеного, вбачається, що в діях ОСОБА_1 відсутній склад адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, оскільки як встановлено в судовому засіданні, дії які вчинялися ОСОБА_1 не зачіпали відносини у сфері громадського порядку. У даному випадку неправомірна поведінка ОСОБА_2 проявлялися лише до працівників поліції, які на його думку, незаконного звинуватили його у порушенні ПДР України за ч. 1 ст. 130 КУпАП і своїми діями він намагався захистити свої права, що проявлялося у непокорі та невиконанні вимог працівників поліції, що передбачено іншою правовою нормою КУпАП.

Таким чином, суд вважає, що з встановлених обставин, дії ОСОБА_1 які інкриміновані останньому співробітниками поліції за ст. 173 КУпАП повністю охоплюються складом правопорушення, передбаченогост.185 КУпАП.

Відповідно до вимог ст. 252 КУпАП України орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Відповідно до вимог ч. 3 ст. 62 Конституції України усі сумніви щодо доведеності вини тлумачаться на користь обвинуваченої особи.

Аналогічного роду положення закріплено і уст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, які зводяться до того, що кожен вважається невинуватим доти, доки його вину не буде доведено в законному порядку.

У рішенні Європейського суду з прав людини у справі «Малофєєва проти Росії», серед іншого зазначено, що у випадку, коли викладена в протоколі фабула адміністративного правопорушення не відображає всіх істотних ознак складу правопорушення, суд не має права самостійно редагувати її, а так само не може відшукувати докази на користь обвинувачення, оскільки це становитиме порушення права на захист (особа не може належним чином підготуватися до захисту) та принцип рівності сторін процесу (оскільки особа має захищатися від обвинувачення, яке підтримується не стороною обвинувачення, а фактично судом).

Суд наголошує на тому, що провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності. Застосування уповноваженими на те органами і посадовими особами заходів адміністративного впливу провадиться в межах їх компетенції, у точній відповідності з законом, тому кваліфікація дій правопорушника за ст. 173 КУпАП без належних та допустимих доказів є грубим порушенням вимог закону.

Положеннями п. 1 ст.247КУпАП визначено, що провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.

За таких обставин, виходячи з викладеного суд дійшов висновку, що провадження у справі підлягає закриттю у відповідності до п.1 ст.247 КУпАП, так як в діях ОСОБА_2 відсутній склад адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП.

Керуючись п.1 ст.247, ст.ст.173,283,284 КУпАП, суд,

ПОСТАНОВИВ:

Провадження в справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , про притягнення його до адміністративної відповідальності за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП - закрити у зв`язку з відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду через Самарський районний суд м. Дніпропетровська протягом 10-ти днів з дня винесення постанови.

Суддя О.В. Поштаренко