Справа №345/3858/20
Провадження № 3/345/1089/2020
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

06.11.2020 року м. Калуш

Суддя Калуського міськрайонного суду Івано-Франкіської області Онушканич В.В., розглянувши матеріали справи про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , жителя АДРЕСА_1 , працюючого в міському управлінні науково-технічної творчості учнівської молоді м. Івано-Франківська, одруженого, громадянина України, за ч. 1 ст. 185-3 КУпАП, -

в с т а н о в и в:

28.10.2020 року близько 13.30 год. у судовому засіданні під час розгляду справи суддею Миговичем О.М. ОСОБА_1 проявив неповагу до суду, шляхом висловлювання по відношенню до судді образливих слів.

ОСОБА_1 в судове засідання не з`явився. Причин неприбуття не повідомив. Будь яких заяв чи клопотань не подавав. Він був завчасно та належним чином повідомлений про час та місце розгляду даної справи, оскільки отримав повістку про виклик до суду, що підтверджується рекомендованим повідомлення про вручення поштового відправлення (а.с. 13).

З огляду на наведене, суд вважає за можливе розглянути справу за відсутності особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, оскільки затягування розгляду справи нівелює завдання Кодексу України про адміністративні правопорушення, яким є охорона конституційного ладу України, встановленого правопорядку, зміцнення законності, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі точного і неухильного додержання Конституції законів України, поваги до прав, честі і гідності інших громадян, до правил співжиття, сумлінного виконання своїх обов`язків, відповідальності перед суспільством (стаття 1 КУпАП).

Також, стаття 268 КУпАП не містить імперативної заборони щодо розгляду справи про адміністративне правопорушення за ч. 1 ст. 185-3 КУпАП за відсутності особи, яка притягується до адміністративної відповідальності. Подальше безпідставне відкладення розгляду справи призведе до порушення розумних строків розгляду справи.

Суд, дослідивши письмові докази, приходить до наступного висновку.

Ч. 1 ст. 185-3 КУпАП передбачає адміністративну відповідальність громадян, зокрема за неповагу до суду, що виразилась в непідкоренні свідка, потерпілого, позивача, відповідача осіб та інших громадян розпорядженню головуючого чи в порушенні порядку під час судового засідання, а так само вчинення будь-ким дій, які свідчать про явну зневагу до суду або встановлених у суді правил.

Таким чином, об`єктивна сторона правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 185-3 КУпАП України передбачає непідкорення сторін по справі розпорядженню головуючого чи в порушенні порядку під час судового засідання, а так само вчинення будь-ким дій, які свідчать про явну зневагу до суду або встановлених у суді правил.

Згідно ст. 321 КПК України головуючий у судовому засіданні керує ходом судового засідання, забезпечує додержання послідовності та порядку вчинення процесуальних дій, здійснення учасниками кримінального провадження їхніх процесуальних прав і виконання ними обов`язків, спрямовує судовий розгляд на забезпечення з`ясування всіх обставин кримінального провадження, усуваючи з судового розгляду все, що не має значення для кримінального провадження. Головуючий у судовому засіданні вживає необхідних заходів для забезпечення в судовому засіданні належного порядку.

Відповідно до ч. 2, 3 ст. 329 КПК України сторони та учасники кримінального провадження, а також інші особи, присутні в залі судового засідання, зобов`язані додержуватися порядку в судовому засіданні і беззаперечно підкорятися відповідним розпорядженням головуючого у судовому засіданні. Сторони та учасники кримінального провадження звертаються до суду "Ваша честь" або "Шановний суд".

Статтею 129 Конституції України визначено, що за неповагу до суду чи судді винні особи притягаються до юридичної відповідальності.

За змістом частини третьої статті 6 Закону України «Про судоустрій у статус суддів», втручання у здійснення правосуддя, вплив на суд або суддів у будь-який спосіб, неповага до суду чи суддів, збирання, зберігання, використання і поширення інформації усно, письмово або в інший спосіб з метою дискредитації суду або впливу на безсторонність суду, заклики до невиконання судових рішень забороняються і мають наслідком відповідальність, установлену законом.

Незалежність судді, згідно п. 6 ч. 5 ст. 48 Закону України «Про судоустрій у статус суддів», серед іншого забезпечується відповідальністю за неповагу до суду чи судді.

Відповідно до ст. 50 Закону України «Про судоустрій у статус суддів», прояв неповаги до суду чи судді з боку осіб, які є учасниками процесу або присутні в судовому засіданні, має наслідком відповідальність, установлену законом.

Повага до суду є чинником належного функціонування правової держави. Закон вимагає від учасників процесу або присутніх у судовому засіданні осіб наявність поваги до суду як одного із інститутів державної влади. В результаті вчинення діянь, що посягають на авторитет судової влади, фактично нівелюється принцип всебічного, повного та об`єктивного розгляду справи.

З об`єктивної сторони правопорушення, передбачене ч. 1 ст. 185-3 КУпАП полягає в тому числі у вчиненні дій, які свідчать про явну зневагу до суду або встановлених у суді правил.

Велика Палата Верховного Суду під час розгляду адміністративної справи № 9901/34/19 (постанова від 14.03.2019р.) висловилась про те, що нецензурна лексика, образливі та лайливі слова, символи, зокрема, для надання особистих характеристик учасникам справи, іншим учасникам судового процесу, їх представникам і суду не можуть використовуватися ні у заявах по суті справи, заявах з процесуальних питань, інших процесуальних документах, ні у виступах учасників судового процесу та їх представників.

Використання учасниками судового процесу та їх представниками нецензурної лексики, образливих і лайливих слів, символів у поданих до суду документах і у спілкуванні з судом, з іншими учасниками процесу, їхніми представниками, а також вчинення інших аналогічних дій свідчать про очевидну неповагу до честі, гідності цих осіб з боку осіб, які такі дії вчиняють.

Під час розгляду іншої адміністративної справи № 826/3515/18 (ухвала від 08.01.2019р.) Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду вказав, що з метою уникнення дискредитації суду та суддів учасники процесу повинні утримуватися від дій, які виражають неповагу до суду чи судді.

Суди в своїй діяльності дотримуються національних та міжнародних норм, стандартів та принципів здійснення правосуддя з метою підвищення ступеня довіри суспільства до органів судової влади та суміжних правових інститутів (положення Стратегії реформування судоустрою, судочинства та суміжних правових інститутів на 2015-2020 роки, схваленої Указом Президента України від 20 травня 2015 року № 276/2015).

Відповідно до ст. 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Статтею 252 КУпАП передбачено, що орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Так, з переглянутого судом відео та аудіо запису судового засідання від 28.10.2020 року по справі №345/3360/17-к вбачається, що під час судового засідання ОСОБА_1 , який є потерпілим по кримінальному провадженні, порушував визначений КПК України порядок, що виразилось у гучних образливих висловлюваннях на адресу головуючого судді, не підкорявся розпорядженню головуючого припинити ці дії, на зауваження та попередження головуючого не реагував, продовжував зазначені дії, що свідчить про явну зневагу до суду. Указаний доказ - диск із записом судового процесу визнається за достовірний і такий, якому надається перевага перед іншими доказами.

Вина ОСОБА_1 у скоєному доводиться також відомостями, які містяться в протоколі про адміністративне правопорушення №1 від 28.10.2020 року (а.с. 1-3).

Таким чином, приходжу до висновку, що дії ОСОБА_1 слід кваліфікувати за ч. 1 ст.185-3 КУпАП як неповага до суду, що виразилась у порушенні порядку під час судового засідання шляхом вчинення дій, які свідчать про явну зневагу до суду.

Відповідно до ст. 33 КУпАП, враховуючи характер вчиненого правопорушення, особу порушника, ступінь вини, майновий стан, обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, суд приходить до переконання, що з метою попередження вчинення особою аналогічних правопорушень до ОСОБА_1 слід застосувати адміністративне стягнення, передбачене ч. 1 ст. 185-3 КУпАП, у вигляді штрафу.

Відповідно до ч. 1 ст. 40-1 КУпАП з ОСОБА_1 слід стягнути судовий збір згідно з п. 5 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір».

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 283-285 КУпАП,

п о с т а н о в и в:

ОСОБА_1 визнати винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 185-3 КУпАП, та призначити стягнення у вигляді штрафу в розмірі 50 неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 850 (вісімсот п`ятдесят) гривень.

Стягнути із ОСОБА_1 (РНОКПП: НОМЕР_1 ) на користь держави (отримувач коштів: ГУК у м.Києві/м.Київ/22030106, код отримувача (код за ЄДРПОУ) 37993783, банк отримувача: Казначейство України (ЕАП), рахунок отримувача UA0026001, код класифікації доходів бюджету 22030106) - 420,40 грн. судового збору.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги. Апеляційна скарга на постанову може бути подана до Івано-Франківського апеляційного суду через Калуський міськрайонний суд протягом десяти днів з дня винесення постанови.

Суддя