Справа № 366/2675/20
Провадження № 3/366/1897/20
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

10 листопада 2020 року суддя Іванківського районного суду Київської області Слободян Н.П., за участю особи, відносно якої складно протокол про адміністративне правопорушення ОСОБА_1 , розглянувши матеріали, які надійшли від Іванківського ВП Вишгородського ВП Головного управління Національної поліції в Київської області про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, непрацюючого, який зареєстрований та проживає за адресою: АДРЕСА_1

за вчинення ним адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 Кодексу України про адміністративні правопорушення,

В С Т А Н О В И Л А:

22.10.2020 року до Іванківського районного суду Київської області з Іванківського ВП Вишгородського ВП Головного управління Національної поліції в Київської області надійшли матеріали адміністративної справи про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за вчинення ним адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП.

Відповідно до даних, викладених в протоколі про адміністративне правопорушення серії АПР18 №209421: 13.10.2020 року о 17 годині 00 хвили ОСОБА_1 , перебуваючи в стані явного алкогольного сп`яніння, по вул.Шевченка в с.Горностайпіль Іванківського району Київської області, у громадському місці, висловлювався нецензурною лайкою на адресу ОСОБА_2 та словесно погрожував їй фізичною розправою, чим порушив громадський порядок та спокій громадян та вчинив адміністративне правопорушення, передбачене ст.173 КУпАП.

В судовому засідання, особа, відносно якої складено протокол про адміністративне правопорушення ОСОБА_1 вину у вчиненому не визнав, обставини викладені в протоколі про адміністративне правопорушення категорично заперечував.

Дослідивши матеріали справи, суд вважає, що в діях ОСОБА_1 відсутній склад адміністративного правопорушення, виходячи з наступного.

Ст.173 КУпАП передбачена відповідальність за дрібне хуліганство, тобто нецензурну лайку в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Об`єктивною ознакою об`єктивної сторони дрібного хуліганства є місце його вчинення, а саме- громадське місце, яке дістало законодавче визначення як частина (частини) будь-якої будівлі, споруди, яка доступна або відкрита для населення вільно, чи за запрошенням, або за плату, постійно, періодично або час від часу, зокрема під`їзди, а також переходи, стадіони.

Однією з обов`язкових ознак суб`єктивної сторони дрібного хуліганства є наявність в діянні правопорушника хуліганського мотиву - явної неповаги до суспільства. Тобто вчинені правопорушником дії можуть кваліфікуватись як хуліганство лише, якщо викликані прагненням правопорушника показати свою зневагу до існуючих правил і норм поведінки в суспільстві, самоствердитися за рахунок приниження інших осіб, протиставити себе іншим громадянам, суспільству, державі. Вказана неповага має бути явною як для самого хулігана, так і для очевидців його дій. При цьому, у випадку вчинення особою дій, які охоплюються об`єктивною стороною складу правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП, однак вчинення яких не зумовлено хуліганським мотивом, зокрема якщо такі дії викликані особистими неприязними стосунками з потерпілим, то такі дії порушника, в залежності від обставин, повинні бути кваліфіковані за суміжними складами правопорушень чи як злочин проти особи. Аналогічну думку висловив Пленум Верховного Суду України у своїй постанові «Про судову практику у справах про хуліганство»№10 від 22 грудня 2006 року.

В протоколі про адміністративне правопорушення та документах доданих до протоколу відсутні відомості про те, що територія по вул.Шевченка в с.Горностайпіль Іванківського району Київської області є громадським місцем.

Крім того, в протоколі про адміністративне правопорушення, письмових поясненнях ОСОБА_1 , ОСОБА_2 відсутні відомості про те, що дії ОСОБА_1 про які вказано в протоколі, свідчили б саме про прояв неповаги до суспільства, відповідно до письмових пояснень ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , які наявні в матеріалах справи, конфлікт між ними виник під час спільного розпивання алкогольних напоїв, тобто конфлікт, мав особистий, а не публічний характер.

За таких обставин кваліфікація дій ОСОБА_1 за ст.173 КУпАП є неправильною, так як у нього взагалі був відсутній умисел на вчинення хуліганських дій, при цьому громадський порядок та спокій громадян порушені не були, а тому в його діях відсутній склад адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП.

Стаття 7 КУпАП передбачає, що ніхто не може бути підданий заходу впливу у зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. При цьому, провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законів.

Згідно ст.245 КУпАП завданням провадження у справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян в дусі додержання законів, зміцнення законності.

Відповідно до п.1 ч.1 ст.247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.

Враховуючи вищевикладене, суд вважає, що в діях ОСОБА_1 відсутній склад адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП, а тому, провадження у справі підлягає закриттю.

Керуючись ст.ст. 7, 173, 245, 247, 283-286 КУпАП,

П О С Т А Н О В И Л А:

Провадження у справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 закрити, у зв`язку з відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП.

Постанова судді у справах про адміністративне правопорушення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, за винятком постанов про застосування стягнення, передбаченого статтею 32 цього Кодексу, а також постанов, прийнятих за результатами розгляду справ про адміністративні правопорушення, передбачені статтею 185-3 цього Кодексу.

Постанова судді у справі про адміністративне правопорушення може бути оскаржена особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником протягом десяти днів з дня винесення постанови. Апеляційна скарга, подана після закінчення цього строку, повертається апеляційним судом особі, яка її подала, якщо вона не заявляє клопотання про поновлення цього строку, а також якщо у поновленні строку відмовлено.

Апеляційна скарга подається до Київського апеляційного суду через Іванківський районний суд Київської області.

Суддя Н.П.Слободян