Справа № 305/1486/20
Номер провадження 3/305/635/20
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

03.11.2020. Суддя Рахівського районного суду Закарпатської області Марусяк М.О., розглянувши матеріали, які надійшли від Управління Держпраці у Закарпатській області про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , мешканку АДРЕСА_1 , громадянку України, з середньою освітою, одружену, фізичну особу підприємця,-

за ч.3 ст. 41 Кодексу України про адміністративні правопорушення, -

ВСТАНОВИВ:

З протоколу про адміністративне правопорушення № ЗК 315/1985/АВ/П/ПТ від 09.09.2020 вбачається, що в ході інспекційного відвідування суб?єкта господарювання ФОП ОСОБА_1 , за адресою АДРЕСА_2 , головним державним інспектором Управління Держпраці у Закарпатській області ОСОБА_2 встановлено, що в приміщенні кафе " ІНФОРМАЦІЯ_2 ", знаходилися і виконували роботу двоє працівників (один із них ОСОБА_3 ), без укладання з ними трудових чи цивільно-правовових договорів. Таким чином, ОСОБА_1 вчинила порушення трудового законодавства, що має тривалий характер відповідальність за що передбачена ч. 3 ст. 41 КУпАП.

В судовому засіданні ОСОБА_1 свою вину у вчиненні адміністративного правопорушення не визнала та пояснила, що наймані працівники у неї не працюють, так як з моменту введення карантину кафе для відвідувачів майже не працює. При цьому стверджує, що під час проведення інспекційного відвідування в приміщенні кафе вона взагалі не була присутня, що в тому числі, підтверджується відеозаписом долученим до протоколу. Натомість, у закладі знаходилася ОСОБА_4 , інший приватний підприємець, яка має ліцензію на алкогольні напої і працює разом з нею. Окрім того, зазначила, що інспектор при складанні протоколу не пропонував їй надати письмові пояснення, а лише повідомив про необхідність підписання такого документу. Вона, румунка за національністю, погано розуміє українську мову, тим більше інспектор запевнив її, про те, що ніяких негативних наслідків підписання такого документу не буде. Від надання пояснень вона не відмовлялася. Вважає, що при проведенні інспекційного відвідування інспектором не в повній мірі було з`ясовано підстави та причини перебування в приміщенні кафе особи, яка на думку інспектора, незаконно працює в кафе, не відібрано від такої особи письмових пояснень. Категорично заперечує факти, зазначені інспектором у складеному ним протоколі, так як вони не відповідають дійсності та не підтверджені жодними належними та допустимими доказами. Щодо диску відеофіксації доданого до матеріалів справи звертає увагу, що на відео, окрім ОСОБА_5 , у кафе знаходилися ще дві особи, одна з яких ОСОБА_6 , а інша не представилася, розмовляла на румунській мові. Також на цьому ж диску видно, що у кафе відсутні будь-які відвідувачі закладу, кухня не працює, замовлень немає. Вважає, що в її діях відсутні ознаки адміністративного правопорушення, передбаченого ч.3 ст.41 КУпАП, тому просила із вказаних підстав провадження по справі закрити.

Заслухавши пояснення ОСОБА_1 , дослідивши письмові матеріали справи, приходжу до наступного висновку.

Відповідно до ст.278 КУпАП під час підготовки до розгляду справи про адміністративне правопорушення суддя повинен перевірити чи правильно складений протокол, та інші матеріали справи про адміністративне правопорушення.

Згідно ст.280 КУпАП, орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Згідно ч.3 ст.41 КУпАП адміністративна відповідальність настає за фактичний допуск працівника до роботи без оформлення трудового договору (контракту), допуск до роботи іноземця або особи без громадянства та осіб, стосовно яких прийнято рішення про оформлення документів для вирішення питання щодо надання статусу біженця, на умовах трудового договору (контракту) без дозволу на застосування праці іноземця або особи без громадянства.

Відповідно до ч.3 ст.24 КЗпП України працівник не може бути допущений до роботи без укладення трудового договору, оформленого наказом чи розпорядженням власника або уповноваженого ним органу, та повідомлення центрального органу виконавчої влади з питань забезпечення формування та реалізації державної політики адміністрування єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування про прийняття працівника на роботу в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Відповідно до ст.43 Конституції України кожен має право на працю, що включає можливість заробляти собі на життя працею, яку він вільно обирає або на яку вільно погоджується.

Законодавством України передбачені різні шляхи реалізації цього права. Виходячи з положень КЗпП України та ЦК України реалізувати своє право на працю можна шляхом укладення трудового договору, контракту або цивільно-правового договору, зокрема: договору підряду, договору доручення, авторського договору та інших цивільно-правових угод. Усі ці договори регулюють суспільні відносини у сфері трудової діяльності осіб, хоча їх правове регулювання істотно відрізняється.

Стаття 626 ЦК України визначає загальне поняття цивільно-правового договору. Відповідно договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків.

Як вбачається з протоколу про адміністративне правопорушення №ЗК 315/1985/АВ/П/ПТ від 09.09.2020, складеного відносно ОСОБА_1 за ч.3 ст. 41 КУпАП, в ньому зазначено, що в приміщенні кафе " ІНФОРМАЦІЯ_2 ", за адресою АДРЕСА_2 , знаходилися і виконували роботу двоє працівників (один із них ОСОБА_3 ), без укладання з ними трудових чи цивільно-правовових договорів.

Однак, письмових пояснень вище зазначених осіб до протоколу, головним інспектором праці Зеленським І.О. не додано. З пояснень ОСОБА_1 слідує, що вона найманих працівників у кафе " ІНФОРМАЦІЯ_2 " немає, оскільки з моменту введення в дію карантинних обмежень кафе майже не відвідують громадяни, що в тому числі підтверджується відеозаписом.

Сам протокол та Акт інспекційного відвідування (невиїзного іспектування) юридичної особи (фізичної особи), яка використовує найману працю не являється належним та допустимим доказом правопорушення.

При цьому на підтвердження вини ОСОБА_1 до протоколу про адміністративне правопорушення долучено диск відеофіксації, на якому містяться два відеофайли із записами по декілька секунд. З відеозапису №1, проведеному у кафе "Перла", в с. Біла Церква, під час інспектування, що відбувалося 08.09.2020, ніяких порушень не було встановлено. Із запису №2 від 09.09.2020, слідує, що під час інспекційного відвідування у кафе " ІНФОРМАЦІЯ_2 " були присутні громадянка ОСОБА_4 , ОСОБА_6 , яка повідомила, що не працює у кафе, а лише іноді допомагає подрузі та ще одна не встановлена особа, яка розмовляла на румунській мові. Жодна із зазначених осіб не відмовлялися від надання пояснень, що підтверджується відеозаписом.

Адміністративним правопорушенням (ст.9 КУпАП) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на державний або громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

У відповідності до вимог ст.251 КУпАП доказами при розгляді справ по адміністративним правопорушенням є фактичні дані, на підставі яких відповідно до закону встановлюються наявність або відсутність адмінправопорушення, провина особи у його вчиненні, та інші обставини, які мають значення для вірного та об`єктивного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адмінправопорушення, поясненнями потерпілих, свідків, речовими доказами, а також іншими доказами.

Відповідно до ч.1 ст.256 КУпАПу протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються: дата і місце його складення, посада, прізвище, ім`я, по батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності (у разі її виявлення); місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих, якщо вони є; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості, необхідні для вирішення справи. Якщо правопорушенням заподіяно матеріальну шкоду, про це також зазначається в протоколі.

В ст.6 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності`закріплені підставидля здійснення позапланових заходів.

Під час проведення позапланового заходу з`ясовуються лише ті питання, необхідність перевірки яких стала підставою для здійснення цього заходу, з обов`язковим зазначенням цих питань у посвідченні (направленні) на проведення державного нагляду (контролю).

Проведення позапланових заходів з інших підстав, крім передбачених цією статтею, забороняється, якщо інше не передбачається законом або міжнародним договором України, згода на обов`язковість якого надана Верховною Радою України.

Відповідно до ч.1, 2 ст.7 цього ж Законудля здійснення планового або позапланового заходу орган державного нагляду (контролю) видає наказ, який має містити найменування суб`єкта господарювання, щодоякогобуде здійснюватися захід, та предмет перевірки. На підставі наказу оформляється посвідчення (направлення) на проведення заходу, яке підписується керівником або заступником керівника органу державного нагляду (контролю) (із зазначенням прізвища, ім`я та по батькові) і засвідчується печаткою.

За результатами здійснення планового або позапланового заходу посадова особа органу державного нагляду (контролю), у разі виявлення порушень вимог законодавства, складає акт, який повинен містити відомості, що закріплені у ч.6 ст.7 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності».

Так, у матеріалах відсутні наказ про проведення позапланової перевірки, направлення на перевірку та відповідно підстави проведення такої.

У протоколі про адміністративне правопорушення вказані певні обставини, які не підтверджені документами, або ж наявні посилання на документи, які не долучені до протоколу.

До протоколу не додано документів, які підтверджують посаду особи, відносно якої складений протокол, а також її посадові обов`язки, з яких вбачається відповідальність саме цієї посадової особи за виявлені порушення законодавства про працю.

Також, не долучені документи, які підтверджують обставини правопорушення, викладені у протоколі. Натомість, до протоколу додано лише ксерокопію акту інспекційного відвідування ( невиїзного інспектування) юридичної особи ( фізичної особи), яка використовує найману працю від 09.09.2020) та відеозапис.

До протоколу не долучені копії документів, що посвідчують особу, яка притягується до адміністративнлї відповідальності, копії документів, що дають право таким особам займатися підприємницькою діяльністю, відсутні пояснення свідків, потерпілих, відносно яких були допущені порушення, осіб, які були присутні під час проведення інспекційного відвідування. Такі особи і їх адреси проживання не зазначені у протоколі, що суперечить вимогам статті 256 КУпАП.

Відповідно до ст.62 Конституції України, усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Вивчивши матеріали, приймаючи до уваги викладене, а також те, що судом використані всі можливі заходи для встановлення істини по справі, так як протокол про адміністративне правопорушення відповідно до постанови суду від 06.10.2020 було повернуто для усунення недоліків, вважаю, що достовірних та допустимих доказів, які б підтверджували той факт, що ОСОБА_1 вчинила правопорушення відповідальність за яке передбачена ч.3 ст.41 КУпАП суду не надано. Долучений до матеріалів відеозапис, на якому містяться два відеофайли. переглянуті в ході судового розгляду навпаки спростовують відомості зазначені у протоколі, оскільки під час проведення інспекційого відвідування у кафе " ІНФОРМАЦІЯ_2 ", в с. Біла Церква була присутня громадянка ОСОБА_4 , а не ОСОБА_1 . За таких обставин, провадження у справі підлягає закриттю.

Відповідно до положень ст.40-1 КУпАП судовий збір стягується в разі накладення на особу адміністративного стягнення. Оскільки, на ОСОБА_1 адміністративне стягнення не накладено, підстави для стягнення судового збору відсутні. З урахуванням наведеного судовий збір віднести за рахунок держави.

Керуючись ст.ст. 247, 251, 256, 283-289 Кодексу України про адміністративні правопорушення, суддя,-

ПОСТАНОВИВ:

Провадження у справі про адміністративне правопорушення, передбачене ч.3 ст. 41 Кодексу України про адміністративні правопорушення у відношенні ОСОБА_1 закрити на підставі п.1 ч.1 ст.247 КУпАП у зв`язку з відсутністю у діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення.

Судовий збір в сумі 420 гривень 40 копійок віднести за рахунок держави.

На постанову може бути подана апеляційна скарга до Закарпатського апеляційного суду через Рахівський районний суд Закарпатської області протягом 10 діб з дня винесення постанови.

Суддя Рахівського районного суду: М.О. Марусяк