Провадження № 3/359/2645/2020
Справа № 359/6202/20
Бориспільський міськрайонний суд Київської області
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

26 жовтня 2020 року м. Бориспіль

Суддя Бориспільського міськрайонного суду Київської області Кабанячий Ю.В., розглянувши за участю особи, яка притягується до відповідальності, адміністративний матеріал, що надійшов від Батальйону патрульної поліції в місті Борисполі Управління патрульної поліції у Київській області Департаменту патрульної поліції Національної поліції України, про притягнення до адміністративної відповідальності за ст. 173 КпАП України,

по відношенню до ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , реєстраційний номер облікової картки платника податків фізичної особи не встановлено,

в с т а н о в и в :

Згідно даних протоколу про адміністративне правопорушення, 09.08.2020 року о 11 год. 50 хв. в м. Бориспіль по вул. Київський Шлях, 10 в, гр. ОСОБА_1 , за адресою: м. Бориспіль, вул. Челюскінців, перебуваючи в стані алкогольного сп`яніння у громадському місці висловлювався нецензурною лайкою до перехожих та поліцейських погрожував, чим порушив громадський порядок та спокій громадян, за що відповідальність передбачена ст.173 КпАП України.

ОСОБА_1 в суді свою вину у скоєнні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, не визнав та пояснив, що 9 серпня 2020 року біля 10 год., він разом зі своїм товаришем поверталися із рибалки до м. Борисполі із с. Кийлів транспортним засобом Мазда 3, н.з. НОМЕР_1 , за кермом якого перебував він. По дорозі до дому, ОСОБА_1 зупинився біля магазину, який знаходиться на перехресті вул. Київський Шлях та вул. Бежівка для придбання алкогольних напоїв, які він разом із своїм товаришем вирішили вжити неподалік будинку, де він проживає. Після придбання алкогольних напоїв, вони почали рухатися вул. Бежівка і доїжджаючи до перехрещення із вул. Челюскінців, повернули до неї. В цей момент по вул. Челюскінців в м.Бориспіль, їм на зустріч рухався транспортний засіб Деу, н.з НОМЕР_2 , який прямував в напрямку виїзду на перехрестя із вул. Бежівка. Коли до автомобіля, яким керував він, почав наближатися автомобіль Деу, НОМЕР_2 , його водій створив аварійну обстановку, за якої він змушений був різко гальмувати та здійснювати маневр виїзду на узбіччя. Коли автомобілі фактично зупинилися на проїзній частині, між ОСОБА_1 та водієм автомобіля Деу виник конфлікт, в результаті якого водії почали пред`являти один одному претензії. Він зупинилися на правому узбіччі біля недобудованого житлового будинку та почав вживати алкогольних напоїв разом зі своїм товаришем. Перед цим, він зателефонував своєму братові та попросив його через 30-40 хв. підійти до нього та забрати його транспортний засіб Мазда 3. Він зі своїм братом та батьками проживають в буд. АДРЕСА_2 , який знаходиться в 5-7 хвилинах ходьби до місця де зупинився. Брат погодився та очікував на його телефонний дзвінок. Після того, як він та його товариш вжили алкогольні напої, його товариш залишив автомобіль та пішов по своїх справах. В той час, коли він очікував на свого брата, щоб той сів за кермо та відвіз його до дому, приїхали працівники поліції. Водій Деу та його дружина почала звинувачувати його, що він керував транспортним засобом в стані алкогольного сп`яніння, погрожував їм та ледь не допустив наїзд на пішоходів. Один із працівників поліції почав здійснювати перевірку транспортного засобу Мазда 3, н.з. НОМЕР_1 . Однак, він повідомив поліцейським, що підстави для огляду транспортного засобу відсутні. Не зважаючи на це, поліцейський патрульної поліції почав вимагати показувати вміст бардачка, підлокітника, портмоне та всіх інших речей, що знаходилися в транспортному засобі, що фактично призвело до проведення такої процесуальної дії як обшук транспортного засобу, який проводиться виключно в межах кримінального провадження за підстав передбачених законом. На неодноразові пояснення з його боку, що працівники патрульної поліції вчиняють незаконні дії, які призводять до порушення його прав гарантованих Конституцією України та іншими актами законодавства України, не лише не припинили протиправність таких дій, але й напроти продовжили вчиняти такі дії, повністю ігнорувати та зловживати його правами. Сукупність таких неправомірних дій з боку інспекторів патрульної поліції, що призвели до порушення прав особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, змусили останнього відреагувати на це нецензурною лайкою у бік таких поліцейських. Натомість ОСОБА_1 категорично запевнив, що він не висловлювався нецензурною лайкою в бік будь-яких громадян.

Захисник Ковальчук С.М. підтримав позицію свого підзахисного та просив суд закрити справу про адміністративне правопорушення по ст.173 КУпАП з тих підстав, що хуліганський мотив поведінки особи, яка вчиняє зазначені у диспозиції ст.173 КУпАП дії, є обов`язковою ознакою суб`єктивної сторони цього правопорушення, а відтак відсутність у діях особи хуліганського мотиву виключає відповідальність за ст.173 КУпАП. Аналогічні висновки були викладенні в Постановах Київського апеляційного суду від 22.02.2019, 18.12.2018, 17.12.2018.

Заслухавши пояснення особи, яка притягається до відповідальності, ознайомившись з матеріалами про адміністративне правопорушення, встановлено, що вина ОСОБА_1 не знайшла свого підтвердження, а склад адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, судом не встановлений.

За змістом ст. ст. 245, 252, 280, 283 КУпАП при розгляді справи про адміністративне правопорушення забезпечується всебічне, повне та об`єктивне з`ясування всіх обставин справи. Рішення по справі приймається на підставі доказів досліджених у суді і оцінених суддею за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом.

Стаття 173 КУпАП передбачає адміністративну відповідальність за дрібне хуліганство, тобто нецензурна лайка в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Об`єктом цього правопорушення є суспільні відносини у сфері громадського порядку, а об`єктивна сторона полягає у нецензурній лайці в громадських місцях, образливому ставленні до громадян та інших діях, що порушують громадський порядок та спокій громадян.

Суб`єктивна сторона цього правопорушення характеризується прямим чи непрямим умислом. Обов`язковою ознакою суб`єктивної сторони дрібного хуліганства є хуліганський мотив вчинення правопорушення, який проявляється у тому, що особа проявляючи явну неповагу до суспільства, прагне показати свою зневагу до існуючих норм і правил поведінки у суспільстві, самоутвердитися за рахунок приниження інших осіб, протиставити себе іншим громадянам чи суспільству, продемонструвати свою зверхність.

Так, хуліганський мотив поведінки особи, яка вчиняє зазначені у диспозиції ст.173 КУпАП дії, є обов`язковою ознакою суб`єктивної сторони цього правопорушення, а відтак відсутність у діях особи хуліганського мотиву виключає відповідальність за ст.173 КУпАП.

Як слідує з протоколу про адміністративне правопорушення від 09.08.2020 року, ОСОБА_1 у громадському місці висловлювався нецензурною лайкою до перехожих та поліцейських.

Під час огляду у суді відеозапису, знятого нагрудною камерою працівника поліції встановлено, що працівники поліції здійснюють огляд транспортного засобу Мазда 3, н.з. НОМЕР_1 шляхом надання вказівки ОСОБА_1 показувати вміст відділу для шкарпеток, підлокітника, портмоне та всіх інших речей, що знаходилися в транспортному засобі. На такі вимоги працівника патрульної служби, ОСОБА_1 постійно обурюється, вважаючи такі дії поліцейських протиправними та безпідставними, які вчиняються в супереч вимогам закону, порушуючи права ОСОБА_1 . Працівники поліції не зважаючи на доводи та зауваження ОСОБА_1 , продовжили вчиняти такі дії щодо огляду транспортного засобу у такий спосіб. В результаті цього ОСОБА_1 декілька разів висловився нецензурною лайкою в бік працівників патрульної поліції, як спосіб реагування на неправомірну поведінку поліцейських, що призвело до його адміністративного затримання.

Відповідно до ч.4 ст. 34 Закону України «Про національну поліцію» поліцейський може здійснювати поверхневу перевірку речі або транспортного засобу: 1) якщо існує достатньо підстав вважати, що в транспортному засобі знаходиться правопорушник або особа, свобода якої обмежується в незаконний спосіб; 2) якщо існує достатньо підстав вважати, що в транспортному засобі знаходиться річ, обіг якої заборонено чи обмежено або яка становить загрозу життю чи здоров`ю такої особи або інших осіб; 3) якщо існує достатньо підстав вважати, що річ або транспортний засіб є знаряддям вчинення правопорушення та/або знаходиться в тому місці, де може бути скоєно кримінальне правопорушення, для запобігання якого необхідно провести поверхневу перевірку.

Натомість матеріали справи про адміністративні правопорушення не містяться будь-яких фактичних даних, що підтверджували б наявність правових підстави для проведення перевірки (огляду) транспортного засобу Мазда 3, н.з. НОМЕР_1 , визначених ч.4 ст. 34 Закону України «Про національну поліцію» .

Крім того, ч.ч.5,6 ст. 34 Закону України «Про національну поліцію» передбачено, що поверхнева перевірка речі або транспортного засобу здійснюється шляхом візуального огляду речі та/або транспортного засобу або візуального огляду салону та багажника транспортного засобу. Поліцейський при здійсненні поверхневої перевірки має право вимагати відкрити кришку багажника та/або двері салону. Під час поверхневої перевірки речі або транспортного засобу особа повинна самостійно показати поліцейському вміст особистих речей чи транспортного засобу.

Таким чином, під час проведення перевірки транспортного засобу, особа повинна відкрити кришку багажника та двері салону автомобіля та забезпечити можливість працівника поліції встановити вміст транспортного засобу за допомогою візуального огляду. Натомість вимога поліцейського показати міст всіх без виключення речей, які знаходяться в транспортному засобі, законом не передбачено, оскільки такі дії вже прирівнюються до обшуку транспортного засобу, підстави та порядок якого передбачені вимогами Кримінального процесуального кодексу України та може здійснюватися виключно після відкриття кримінального провадження, за наявності дозволу (ухвали) слідчого судді та за участі не менше двох понятих.

Як видно із відеозапису, працівник поліції, реалізуючи свої владні управлінські функції як суб`єкта владних повноважень, незаконно вчинили дії щодо огляду транспортного засобу, який фактично є обшуком автомобіля, що не передбачено нормами КУпАП та Закону України «Про національну поліцію».

На ґрунті неправомірних дій працівників патрульної поліції, між ними та ОСОБА_1 виник словесний конфлікт під час якого особа, яка притягується до адміністративної відповідальності, в бік поліцейського висловлюється нецензурною лайкою.

Однак, висловлювання нецензурних слів під час сварки або конфлікту утворює дрібне хуліганство лише за умови наявності хуліганського мотиву, тобто внутрішнього спонукання особи порушити не тільки громадський порядок, але й проявити неповагу до суспільства чи окремої особи без вагомих на те причин, що в даному випадку відсутнє.

Аналізуючи наведене, дає судді підстави вважати, що в діях ОСОБА_1 відсутні хуліганські мотиви, зокрема суб`єктивна сторона правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, а саме відсутність такого елементу, як мотив задоволення індивідуальних потреб самоствердження шляхом ігнорування гідності інших людей, а тому дії ОСОБА_1 не можуть бути кваліфіковані як дрібне хуліганство відповідно до ст. 173 КУпАП.

Суддя також встановив, що в матеріалах справи про адміністративне правопорушення взагалі відсутні будь-які докази, які б підтверджували факт вчинення ОСОБА_1 дій щодо висловлювання ним нецензурною лайкою в бік громадян, а тому відсутня об`єктивна сторона правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, що спростовує викладені в протоколі про адміністративне правопорушення такі фактичні обставини як висловлювання нецензурною лайкою у бік перехожих.

Отже, з урахуванням викладеного, вбачається, що в діях водія ОСОБА_1 відсутній склад адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, бо як встановлено суддею, дії які вчинялися ОСОБА_1 не зачіпали відносини у сфері громадського порядку. У даному випадку поведінка ОСОБА_1 проявлялися лише до працівників поліції, які на його думку, безпідставно та з порушенням закону провели огляд транспортний засіб і своїми діями він намагався захистити свої права.

Згідно ст. 9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія або бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Положеннями статей 251 та 252 КУпАП визначено, що доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному та об`єктивному всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом та правосвідомістю.

Разом з тим, у матеріалах справи, відсутні будь-які докази наявності в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченогост.173 КУпАП.

Аналогічні висновки були викладенні в Постановах Київського апеляційного суду від 22.02.2019, 18.12.2018, 17.12.2018, які були додані захисником.

Стаття 62 Конституції України закріплює принцип судочинства - презумпцію невинуватості, відповідно до якого особа, яка притягується до відповідальності може бути визнана винною і покараною лише за умови, якщо її вина буде доведена в передбаченому законом порядку і встановлена рішенням суду. Державні органи не мають права перекладати обов`язок доказування на особу, яка притягується до відповідальності. Усі сумніви щодо доведеності вини особи, тлумачаться на її користь

Відповідно до вимог ст. 7 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

Оскільки матеріали справи про адміністративні правопорушення не містять належних та достатніх доказів, якими доводиться вина ОСОБА_1 , провадження у справі підлягає закриттю на підставі п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП за відсутністю події і складу правопорушення.

На підставі ст. 173 КУпАП, керуючись ст. 247, 294 КУпАП, суд,

п о с т а н о в и в :

Провадження в справі про притягнення ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , до адміністративної відповідальності за ст. 173 КУпАП, - закрити у зв`язку з відсутністю складу адміністративного правопорушення.

Постанова судді у справі про адміністративне правопорушення може бути оскаржена особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником протягом десяти днів з дня винесення постанови.

Апеляційна скарга подається до відповідного апеляційного суду через місцевий суд, який виніс постанову.

Постанова суду у справі про адміністративне правопорушення набирає законної сили після закінчення строку оскарження цієї постанови і може бути пред`явлена до виконання протягом трьох місяців з дня набрання нею законної сили.

Суддя Ю.В. Кабянячий

Постанова суду набрала законної сили ___________________