Справа №705/3664/20
3/705/2767/20
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

11 листопада 2020 року м. Умань

Суддя Уманського міськрайонного суду Черкаської області Білик О.В., розглянувши матеріали, які надійшли від Управління Держпраці у Черкаській області про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , директора ПАТ «Еталон», проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 ,

- за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 188-1 КУпАП,-

В С Т А Н О В И В:

В провадженні Уманського міськрайонного суду Черкаської області знаходиться адміністративний матеріал про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 188-1 КУпАП.

Згідно з протоколу № 23-06-12/003 від 13.08.2020 про адміністративне правопорушення, вбачається, що ОСОБА_1 перебуваючи на посаді директора ПАТ «Еталон» не звітує перед Фондом соціального захисту інвалідів, чим порушив ч.9 ст. 19 ЗУ № 875, відповідальність за яке передбачена ч.2 ст. 188-1 КУпАП.

На розгляд справи ОСОБА_1 не з`явився, хоча повідомлявся про час та місце її розгляду, про причини неявки суду не повідомив, клопотань про відкладення розгляду не подав.

Особи, які беруть участь у провадженні в справі про адміністративне правопорушення, розпоряджаються своїми правами на власний розсуд, однак користуватися ними повинні сумлінно в межах процесуального закону відповідно до їх призначення і тією мірою і в тих формах, які необхідні для досягнення мети провадження у справі.

За таких обставин, суд вважає за можливе розглянути справу без участі ОСОБА_1 .

Дослідивши матеріали справи, суддя дійшов наступного висновку.

Згідно із статтею 7 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності. Застосування уповноваженими на те органами і посадовими особами заходів адміністративного впливу провадиться в межах їх компетенції, у точній відповідності до закону. Додержання вимог закону при застосуванні заходів впливу за адміністративні правопорушення забезпечується систематичним контролем з боку вищестоящих органів і посадових осіб, правом оскарження, іншими встановленими законом способами.

Статтею 245 КУпАП встановлено, що завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

Відповідно до ст. 280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративної відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують та обтяжують відповідальність, чи заподіяно матеріальну шкоду, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

У протоколі про адміністративне правопорушення, зміст якого передбачений ст. 256 КУпАП, обов`язково має бути зазначено: дата і місце його складення, посада, прізвище, ім`я, по батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності (у разі її виявлення); місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих, якщо вони є; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості, необхідні для вирішення справи.

Відповідно до положень ст. 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

При складанні протоколу про адміністративне правопорушення на посадову особу, яка його складає, покладається обов`язок надання суду доказів на підтвердження того правопорушення, яке зазначається у протоколі про адміністративне правопорушення.

Диспозицією ч. 2 ст. 188-1 КУпАП передбачено відповідальність за невиконання посадовою особою, яка користується правом приймати на роботу і звільняти з роботи, фізичною особою, яка використовує найману працю, нормативу робочих місць для працевлаштування інвалідів, неподання Фонду соціального захисту інвалідів звіту про зайнятість та працевлаштування інвалідів.

Тобто, ч. 2 ст. 188-1 КУпАП є бланкетною нормою та відсилає до інших актів законодавства, тому, для настання відповідальності за цією статтею, в протоколі про адміністративне правопорушення слід чітко встановити, які ж саме норми законодавства, що регулюють працевлаштування осіб з інвалідністю, було порушено, та розкрити суть правопорушення відповідно до вказаного нормативного акта. У протоколі незрозуміло викладено частину 9 ст. 19 якого саме Закону України було порушено ОСОБА_1 .

Водночас, суд наголошує, що склад адміністративного правопорушення - це сукупність установлених законом об`єктивних і суб`єктивних ознак, наявність яких характеризує діяння як адміністративне правопорушення (проступок).

Суб`єктом адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 188-1 КУпАП, є посадова особа, яка користується правом приймати на роботу і звільняти з роботи, або ж фізична особа, яка використовує найману працю.

При цьому, в матеріалах справи відсутні документи, що посвідчують особу, відносно якої складений протокол про адміністративне правопорушення, та підтверджують її спеціальний статус. Водночас, при кваліфікації дій особи за ч. 2 ст.188-1 КУпАП статус особи, яка вчинила порушення, має вирішальне значення.

ОСОБА_1 інкриміновано неподання звітів про зайнятість та працевлаштування інвалідів до Фонду соціального захисту інвалідів за 2018 та 2019 роки.

Відповідно до ч. 9 ст. 19 ЗУ «Про основи соціальної захищеності осіб з інвалідністю в Україні» передбачено, що підприємства, установи, організації, у тому числі підприємства, організації громадських організацій осіб з інвалідністю, фізичні особи, в яких за основним місцем роботи працює 8 і більше осіб, реєструються у відповідних відділеннях Фонду соціального захисту інвалідів за своїм місцезнаходженням і щороку подають цим відділенням звіт про зайнятість та працевлаштування осіб з інвалідністю.

Згідно абз. 1 п. 2 Порядку подання підприємствами, установами, організаціями та фізичними особами, що використовують найману працю, звітів про зайнятість і працевлаштування осіб з інвалідністю та інформації, необхідної для організації їх працевлаштування, затвердженого Постановою КМУ № 70 від 31.01.2007 року, звіт про зайнятість і працевлаштування осіб з інвалідністю роботодавці подають (надсилають рекомендованим листом) щороку до 1 березня відділенням Фонду, в яких вони зареєстровані, за формою, затвердженою Мінсоцполітики за погодженням з Держстатом.

Відповідно до ч. 2 ст. 38 КУпАП якщо справи про адміністративні правопорушення відповідно до цього Кодексу чи інших законів підвідомчі суду (судді), стягнення може бути накладено не пізніш як через три місяці з дня вчинення правопорушення, а при триваючому правопорушенні - не пізніш як через три місяці з дня його виявлення, крім справ про адміністративні правопорушення, зазначені у частинах третій-п`ятій цієї статті.

При цьому слід зазначити, КУпАП не містить визначення поняття «триваюче правопорушення», але Верховний Суд у постанові від 11 квітня 2018 року у справі № 804/401/17 зазначив, що триваюче правопорушення - це проступок, пов`язаний з тривалим, неперервним невиконанням обов`язків, передбачених законом. Тобто, триваючі правопорушення характеризуються тим, що особа, яка вчинила якісь певні дії чи бездіяльність, перебуває надалі у стані безперервного продовження цих дій (бездіяльності). Ці дії безперервно порушують закон протягом якогось часу. Іноді такий стан продовжується значний час і увесь час винний безперервно вчиняє правопорушення у вигляді невиконання покладених на нього обов`язків. Триваюче правопорушення припиняється лише у випадку усунення стану за якого об`єктивно існує цей обов`язок, виконанням обов`язку відповідним суб`єктом або припиненням дії відповідної норми закону. Аналогічна позиція викладена і у постанові Верховного Суду від 03 травня 2018 року справа №487/2854/17, провадження №К/9901/34371/18.

Разом з тим, всі викладені в протоколі про адміністративне правопорушення обставини повинні бути належним чином перевірені та доводитися сукупністю належних і допустимих доказів.

Відповідно до Рішення Конституційного Суду України від 22 грудня 2010 року № 23рп/2010 адміністративна відповідальність в Україні та процедура притягнення до неї ґрунтується на конституційних принципах і правових презумпція, в тому числі і закріпленій в ст. 62 КУ презумпції невинуватості.

Гарантії статті 6 § 1 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод включають зобов`язання суддів надавати достатні підстави для винесення рішень (H. v. Belgium (Н. проти Бельгії), § 53). Достатні підстави демонструють сторонам, що їхню справу було ретельно розглянуто.

Протокол про адміністративне правопорушення сам по собі без підтвердження іншими належними та допустимими доказами не є безумовним та беззаперечним доказом на доведення вини особи у вчиненні адміністративного правопорушення, являє собою лише початковий правовий висновок щодо дій певної особи.

З урахуванням викладеного, суддя дійшов висновку про недоведеність в діях ОСОБА_2 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 188-1 КУпАП.

Згідно п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП, провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю у випадку відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

З урахуванням вищевикладеного, приходжу до висновку про відсутність в його діях складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1ст. 164 КУпАП.

Керуючись п.1 ч.1 ст.247, ст.ст.279,280,283,284,285 КУпАП, суддя, -

П О С Т А Н О В И В:

Закрити провадження по адміністративній справі про притягнення ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , до адміністративної відповідальності за ч.2 ст. 188-1 КУпАП у зв`язку з відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.

Скаргу на постанову по справі про адміністративне правопорушення може бути подано протягом десяти днів з дня винесення постанови через суд першої інстанції до Черкаського апеляційного суду .

Суддя О.В. Білик