Справа №: 700/184/20
Провадження № 3/700/76/20
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

31 березня 2020 року Суддя Лисянського районного суду Черкаської області Бесараб Н.В., розглянувши матеріали про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ,уродженця с. Жаб`янка та жителя АДРЕСА_1 , студента 1-го курсу Лисянського ПАЛ, до адміністративної відповідальності не притягувалася, у скоєнні правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП,

ВСТАНОВИВ:

До Лисянського районного суду Черкаської області від Лисянського ВП Звенигородського ВП ГУНП в Черкаській області надійшов адміністративний матеріал про притягнення до адміністративної відповідальності гр. України ОСОБА_1 за ст. 173 КУпАП.

Відповідно до протоколу про адміністративне правопорушення серії ГП № 018583 від 03.02.2020 року ОСОБА_1 , 11 січня 2020 року близько 22 години 00 хвилин в с. Бужанка, по вул. Базарній став учасником конфлікту із гр. ОСОБА_2 , під час якого виражався в громадському місці нецензурною лайкою. Своїми діями ОСОБА_1 вчинив адміністративне правопорушення, передбачене ст. 173 КУпАП.

У судове засідання адмінпорушник ОСОБА_1 та його законний представник не з`явилися.

Згідно зі ст. 278 КУпАП, під час підготовки до розгляду справи про адміністративне правопорушення суддя повинен перевірити чи правильно складений протокол та інші матеріали справи про адміністративне правопорушення.

Відповідно до вимог ст. 245 КУпАП, завданням провадження у справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

Згідно положень ст. 280 КУпАП, орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати, зокрема, чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до ст.251 КУпАП, доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, чи засобів фото і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Згідно зі ст. 9 КУпАП, адміністративним правопорушенням визнається протиправна винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Згідно з ч. 4 ст. 129 Конституції України однією із засад судочинства є змагальність сторін і закон не покладає на суд обов`язок збирати докази винуватості чи невинуватості особи.

Відповідно до ст. 62 Конституції України обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Згідно зі ст. 256 КУпАП у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються: дата і місце його складення, посада, прізвище, ім`я, по батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності (у разі її виявлення); місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих, якщо вони є; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості, необхідні для вирішення справи. Якщо правопорушенням заподіяно матеріальну шкоду, про це також зазначається в протоколі.

Статтею 173 КУпАП передбачена відповідальність за дрібне хуліганство, тобто нецензурна лайка в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

З огляду на диспозицію ст.173 КУпАП у протоколі не розкрита об`єктивна сторона правопорушення - дрібне хуліганство, не зазначено, як саме ОСОБА_1 своїми діями порушив громадський порядок, спокій громадян, яких саме громадян та в чому це виразилося. Так, в протоколі зазначається про конфлікт, що виник між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 по вул.Базарній в с.Бужанка, але зовсім не розкрито в чому саме полягала суть правопорушення. Саме по собі вживання нецензурної лайки не становить складу дрібного хуліганства. Відповідальність настає лише тоді, якщо така нецензурна лайка порушує громадський порядок і спокій громадян. Таким чином суд констатує, що об`єктивна сторона правопорушення, яка зазначена в протоколі не співпадає із диспозицією ст.173 КУпАП.

В протоколі також не вказані свідки події, тоді як до протоколу долучені пояснення очевидців.

Водночас, суд звертає увагу і на процесуальні порушення, які були допущені посадовою особою під час складання протоколу.

Так, відповідно до ст. 270 КУпАП інтереси особи, яка притягується до адміністративної відповідальності і є неповнолітньою, мають право представляти її законні представники (батьки, усиновителі, опікуни, піклувальники).

З аналізу вищенаведеної норми Закону слідує, що у разі вчинення неповнолітньою особою правопорушення її законних представників повинні повідомити про складання протоколу, час і місце розгляду справи, обставини справи, крім того, їм мають бути роз`яснені їхні процесуальні права. Відомості про законних представників неповнолітнього обов`язково заносяться до протоколу. Законні представники мають право оскаржувати дії та рішення відповідних органів, у зв`язку з притягненням неповнолітньої особи до адміністративної відповідальності

З протоколу про адміністративне правопорушення, вбачається, що протокол підписаний тільки неповнолітнім ОСОБА_1 , без участі свідків, адвоката або його законного представника. Також в протоколі про адміністративне правопорушення відсутні відомості про його законних представників, не відібрано від них пояснень посадовою особою, яка склала протокол, з приводу складання протоколу відносно їх сина.

Статтею 7 КУпАП, передбачено, що ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

Згідно ст. 247 п.1 ч.1 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення підлягає закриттю за відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

На підставі викладеного, вважаю необхідним провадження у справі щодо притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ст.173 КУпАП закрити через відсутність у його діях складу правопорушення.

Керуючись ст. ст. 173, ч. 1 ст.247, ст.284 КУпАП, суддя -

ПОСТАНОВИВ:

Закрити провадження у справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 за ст. 173 КУпАП, зв`язку з відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена до Черкаського апеляційного суду протягом десяти днів з дня її винесення через Лисянський районний суд Черкаської області.

Суддя Н. В. Бесараб