Справа №-613/964/19 Провадження №-3/613/148/20
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

08 квітня 2020 року

Богодухівський районний суд Харківської області в складі головуючого судді Шалімова Д.В., за участю секретаря Кривошеї В.О., прокурора Кальмана М.Ю., розглянувши матеріали, що надійшли від Управління захисту економіки в Харківській області Департаменту захисту економіки Національної поліції України, про притягнення до адміністративної відповідальності:

ОСОБА_1 ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянки України, депутата VII скликання Кленівської сільської ради Богодухівського району Харківської області, працюючої укладальницею в ООО Слобожанський миловар, проживаючої за адресою: АДРЕСА_1 , -

за ч. 1 ст. 172-6 КУпАП,

ВСТАНОВИВ:

До Богодухівського районного суду Харківської області повторно після неодноразового доопрацювання, а саме 13 березня 2020 року надійшов протокол про адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією № 503 від 19 липня 2019 року, про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за ч. 1 ст. 172-6 КУпАП.

Згідно протоколу, ОСОБА_1 , будучи депутатом Кленівської сільської ради Богодухівського району, будучи, згідно підпункту «б» пункту 1 частини 1 статті 3 Закону України «Про запобігання корупції» № 1700-VІІ, суб`єктом відповідальності за правопорушення, пов`язані з корупцією, та, згідно абзацу 14 частини 1 статті 1 цього ж Закону суб`єктом декларування, та в порушенні вимог ч. 1 ст. 45 Закону України «Про запобігання корупції», несвоєчасно, лише 06 квітня 2019 року подала декларацію особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, чим вчинила адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією, передбачене частиною 1 ст. 172-6 КУпАП.

Постановами Богодухівського районного суду Харківської області від 06 серпня, 05 вересня, 02 жовтня, 29 жовтня та 13 листопада 2019 року адміністративний матеріал був повернутий до Управління захисту економіки в Харківській області департаменту захисту економіки Національної поліції України для належного оформлення, оскільки в порушення ст. 256 КУпАП та положень Інструкції, у протоколі про адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією № 503 від 19 липня 2019 року, суть адміністративного правопорушення, викладена в протоколі не відповідає диспозиції ч. 1 ст. 172-6 КУпАП, за якою складено протокол. Крім того, в протоколі прізвище особи, яка притягується до адміністративної відповідальності зазначене « ОСОБА_2 », що суперечить зібраним матеріалам справи, де прізвище особи значиться як « ОСОБА_3 ».

На виконання постанов суду, рапортами старшого оперуповноваженого УЗЕ в Харківській області зазначається, що при оголошенні та при складанні протоколу № 503 від 19 липня 2019 року, було дотримано вимог чинного законодавства України.

ОСОБА_1 в судовому засіданні пояснила, що вона є депутатом VII скликання Кленівської сільської ради Богодухівського району Харківської області та дійсно нею було подано декларацію за 2018 рік 06 квітня 2019 року. Зазначила, що її прізвище ОСОБА_3 .

Прокурор в судовому засіданні протокол про адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією підтримав, оскільки ОСОБА_1 несвоєчасно подано декларацію за 2018 рік, а саме 06 квітня 2019 року.

Суд, заслухавши пояснення ОСОБА_1 та прокурора, дослідивши матеріали справи в їх сукупності, приходить до слідуючого.

Відповідно до положень ст. 1 КУпАП, завданням Кодексу України про адміністративні правопорушення є охорона прав і свобод громадян, власності, конституційного ладу України, прав і законних інтересів підприємств, установ і організацій, встановленого правопорядку, зміцнення законності, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі точного і неухильного додержання Конституції і законів України, поваги до прав, честі і гідності інших громадян, до правил співжиття, сумлінного виконання своїх обов`язків, відповідальності перед суспільством.

Частиною 1 ст. 7 КУпАП передбачають, що ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом.

Відповідно до ст. 251 КУпАП, доказами у справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова) особа встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються зокрема протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Відповідно до положень ст. 256 КУпАП, у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються: дата і місце його складення, посада, прізвище, ім`я, по батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності (у разі її виявлення); місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих, якщо вони є; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості, необхідні для вирішення справи. Якщо правопорушенням заподіяно матеріальну шкоду, про це також зазначається в протоколі.

Так, склад адміністративного правопорушення це сукупність встановлених законом об`єктивних і суб`єктивних ознак, які характеризують діяння як адміністративне правопорушення. До складу адміністративного правопорушення належать ознаки, які характеризують об`єкт, об`єктивну і суб`єктивну сторони та суб`єкта правопорушення.

Об`єктивну сторону адміністративного правопорушення характеризують ознаки, які визначають акт зовнішньої поведінки правопорушника. До них належать діяння (дія чи бездіяльність), їх шкідливі наслідки, причинний зв`язок між діяннями і наслідками, місце, час, обстановка, спосіб, знаряддя та засоби вчинення проступку.

Основною і обов`язковою ознакою об`єктивної сторони є протиправне діяння, відсутність якого виключає склад будь-якого адміністративного правопорушення.

Відповідно до положень ч. 1 ст. 172-6 КУпАП передбачена адміністративна відповідальність за несвоєчасне подання без поважних причин декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування.

З формулювання обставин правопорушення, викладених у протоколі неможливо зробити висновок про те, що особою, стосовно якої складено протокол, вчинено адміністративне правопорушення, передбачене ч. 1 ст. 172-6 КУпАП, оскільки зміст протоколу не відповідає диспозиції статті, за якою складено протокол. Тобто в протоколі фактично не викладено об`єктивну сторону правопорушення.

Не викладено об`єктивну сторону порушення і у рапортах старшого оперуповноваженого УЗЕ в Харківській області, що надійшли до суду. Крім того викладення зміненої фабули порушення у рапорті законом не передбачено та порушує право на захист.

Суб`єкт адміністративного правопорушення - це особа, яка вчинила адміністративне правопорушення. Суб`єктом адміністративного правопорушення може бути фізична особа, яка досягла 16-річного віку, посадова особа.

Протокол про адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією № 503 від 19 липня 2019 року, складено відносно ОСОБА_1 , проте, як встановлено в судовому засіданні дійсне прізвище особи ОСОБА_1 , тобто, посадовою особою в протоколі про адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією за ч. 1 ст. 172-6 КУпАП зазначено недостовірні дані, про особу правопорушника, тобто, не встановлений суб`єкт адміністративного правопорушення.

Таким чином, наявний в матеріалах справи протокол про адміністративне правопорушення № 503 від 19 липня 2019 року та документи, надані на усунення недоліків цього протоколу, не можуть враховуватись судом, як доказ в розумінні ст. 251 КУпАП.

Згідно приписів ст. 62 Конституції України, обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, отриманих незаконним шляхом, а також на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Суд наголошує, що він не вправі самостійно змінювати, на шкоду особі фабулу, викладену у протоколі про адміністративне правопорушення, яка, по суті, становить виклад обвинувачення у вчиненні певного правопорушення, винуватість у скоєнні якого певною особою має доводитися в суді; суд також не має права самостійно відшукувати докази винуватості особи у вчиненні правопорушення. Адже діючи таким чином, суд неминуче перебиратиме на себе функції обвинувача, позбавляючись статусу незалежного органу правосуддя, що є порушенням ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

У справі «Малофєєва проти Росії» ЄСПЛ встановив, серед іншого, порушення ч. З ст. 6 Конвенції у зв`язку з тим, що в протоколі про адміністративне правопорушення фабула правопорушення була сформульована лише в загальних рисах без конкретизації обставин вчинення правопорушення («проведення несанкціонованого пікету»), але національні суди, розглянувши справу без участі сторони обвинувачення (згідно законодавства РФ така участь не передбачена), відредагували фабулу правопорушення, зазначивши в постанові суду конкретні обставини правопорушення. У зв`язку з цим, на думку ЄСПЛ, заявниці була відома лише кваліфікація діяння, але не фактичні обставини обвинувачення, таким чином, вона була позбавлена можливості належної підготовки до захисту.

Протокол про адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією № 503 відносно ОСОБА_1 за ч. 1 ст. 172-6 КУпАП складено 19 липня 2019 року.

Матеріали про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч. 1 ст. 172-6 КУпАП надійшли в провадження судді Шалімова Д.В. 13 березня 2020 року, тобто після сплину трьохмісячного терміну з моменту виявлення правопорушення як Національним агентством з питань запобігання корупції (06.05.2019) так і Управлінням захисту економіки органом, що здійснював перевірку з подальшим складенням протоколу (07.06.2019 ).

Відповідно до п. 7 ст. 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю в разі закінчення на момент розгляду справи про адміністративне правопорушення строків, передбачених ст. 38 КУпАП.

Водночас, відповідно до відповідно до п.1 ст. 247 КУпАП, провадження у справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю у разі відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

З урахуванням викладеного, беручи до уваги, що суду не було надано належних та допустимих доказів вчинення ОСОБА_1 правопорушення, передбаченого ч.1 ст.172-6 КУпАП, суд доходить висновку про необхідність закриття провадження у справі саме на підставі п.1 ст.247 КУпАП, оскільки така підстава є реабілітуючою та покращує стан особи.

За таких обставин, провадження у справі щодо ОСОБА_1 підлягає закриттю у зв`язку з відсутністю в її діях події і складу адміністративного правопорушення.

Керуючись ст. ст. 38, п. 1,7 ст. 247 КУпАП, -

ПОСТАНОВИВ:

Провадження у справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 за ч. 1 ст. 172-6 КУпАП - закрити у зв`язку з відсутністю в її діях події і складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена до Харківського апеляційного суду протягом 10 днів з дня винесення постанови.

СУДДЯ