Провадження № 3/756/6620/20
П О С Т А Н О В А

Іменем України

02 листопада 2020 року суддя Оболонського районного суду м. Києва Белоконна І.В., розглянувши матеріали, що надійшли від Головного управління Державної фіскальної служби у місті Києві, про притягнення до адміністративної відповідальності:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянки України, проживає за адресою: АДРЕСА_1 ,

за ч. 1 ст. 164-5 КУпАП, суд,

в с т а н о в и в:

Згідно протоколу про адміністративне правопорушення № 218 17 липня 2020 року ОСОБА_1 в м. Києві по вул. Озерна, 20-а зберігала алкогольні напої з метою збуту з підробленою акцизною маркою.

ОСОБА_1 у судове засідання не з`явилася, про час та місце повідомлялася належним чином, надала заяву про розгляд справи без її участі, якою також свою вину у вчиненні правопорушення не визнавала, пояснивши, що протокол про адміністративне правопорушення не є правомірним і складений безпідставно, оскільки ОСОБА_1 не порушувала виконання вимог акцизних умов.

Відповідно до ч. 1 ст. 9КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Згідно із підпунктами 14.1.107 та 14.1.109 пункту 14.1 статті 14 ПК України марка акцизного податку - спеціальний знак для маркування алкогольних напоїв та тютюнових виробів, віднесений до документів суворого обліку, який підтверджує сплату акцизного податку, легальність ввезення та реалізації на території України цих виробів.

Маркування алкогольних напоїв та тютюнових виробів - наклеювання марки акцизного додатку на пляшку (упаковку) алкогольного напою чи пачку (упаковку) тютюнового виробу в порядку, визначеному Кабінетом Міністрів України щодо виробництва, зберігання та продажу марок акцизного податку.

Відповідно до положень підпункту 226.6, 226.7 статті 226 ПК України маркуванню підлягають усі алкогольні напої з вмістом спирту етилового понад 8,5 відсотка об`ємних одиниць. Кожна марка акцизного податку на алкогольні напої повинна мати окремий номер, місяць і рік випуску марки та позначення про суму сплаченого акцизного податку за одиницю маркованої продукції, крім суми акцизного податку з реалізації суб`єктами господарювання роздрібної торгівлі алкогольних напоїв.

Згідно з пунктом 5 Положення про виготовлення, зберігання, продаж марок акцизного податку та маркування алкогольних напоїв і тютюнових виробів, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 27.12.2010 №1251 марка для алкогольних напоїв, крім виноробної продукції (лікеро-горілчана продукція), вітчизняного виробництва виготовляється у зеленій кольоровій гамі, для алкогольних напоїв, які є виноробною продукцією, вітчизняного виробництва - червоній, для алкогольних напоїв, крім виноробної продукції (лікеро-горілчана продукція), імпортного виробництва - фіолетовій, для алкогольних напоїв, які є виноробною продукцією, імпортного виробництва - оранжевій, для тютюнових виробів вітчизняного виробництва (з фільтром та без фільтра) - зеленій, для тютюнових виробів імпортного виробництва (з фільтром та без фільтра) - синій кольоровій гамі.

Відповідно до п. 20 того ж Положення маркування алкогольних напоїв вітчизняного виробництва і тютюнових виробів здійснюється виробниками зазначеної продукції.

Посадовими особами контролюючого органу не зазначено, на підставі чого вони дійшли висновків про те, що на алкогольних напоях, знайдених в магазині, в якому працює ОСОБА_1 , відсутні марки акцизного податку встановленого зразка.

У відповідності до ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» суди застосовуюсь при розгляді справ Конвенцію та практику Суду як джерело права.

Враховуючи положення ст. 6 Конвенції про захист людини і основоположних свобод, а також беручи до уваги висновки ЄСПЛ у справах «Малофаєва проти Росії», рішення від 30.05.2013 та «Карелін проти Росії», рішення від 20.09.2016, ЄСПЛ серед іншого зазначив, що у випадку, коли викладена в протоколі фабула адміністративного правопорушення не відображає всіх істотних ознак складу правопорушення, суд не має права самостійно редагувати її, а так само не може відшукати докази на користь обвинувачення, оскільки це становитиме порушення права на захист (особа не може належним чином підготовитися до захисту) та принципу рівності сторін процесу (оскільки особа має захищатися від обвинувачення, яке підтримується не стороною обвинувачення, а фактично судом).

Частина 1 ст. 7 КУпАП передбачає, що ніхто не може бути підданий заходу впливу у зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановленому законом.

Матеріали справи не містять жодного доказу перевірки акцизних марок на предмет їх автентичності (оригінальності).

Таким чином, дослідивши матеріали справи про адміністративне правопорушення, суд вважає, що у діях ОСОБА_1 відсутній склад та подія адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 164-5 КУпАП.

Керуючись ст. 9, 164-5, 283 - 285 КУпАП, -

п о с т а н о в и в:

Провадження по адміністративній справі про притягнення ОСОБА_1 до відповідальності за ч. 1 ст. 164-5 КУпАП закрити у зв`язку із відсутністю в її діях складу та події адміністративного правопорушення.

Виявлені та вилучені для тимчасового зберігання речі повернути.

Постанова може бути оскаржена до Київського апеляційного суду через Оболонський районний суд м. Києва протягом десяти днів з моменту винесення.

Строк пред`явлення постанови до виконання три місяці.

Суддя - І.В. Белоконна