Справа № 304/442/20 Провадження № 3/304/182/2020
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

10 квітня 2020 року м. Перечин

Суддя Перечинського районного суду Закарпатської області Чепурнов В.О., розглянувши матеріали, які надійшли з Перечинського відділення поліції Ужгородського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Закарпатській області про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , мешканця АДРЕСА_1 , непрацюючого, українця, громадянина України, -

за ст. 173 Кодексу України про адміністративні правопорушення, -

В С Т А Н О В И В:

З протоколу про адміністративне правопорушення серії АПР18 № 264129 від 28 лютого 2020 року вбачається, що 25 лютого 2020 року о 17.30 год ОСОБА_1 , перебуваючи у стані алкогольного сп`яніння, знаходячись в м. Перечин по вул. Ужанській біля Перечинської ЗОШ І-ІІІ ступенів, висловлювався на адресу ОСОБА_2 нецензурною лайкою, чим порушив громадський порядок та спокій громадян.

У судовому засіданні ОСОБА_1 свою вину не визнав та показав, що він не вчиняв тих дій, які зазначені в протоколі. Також показав, що у протоколі зазначено, що він був у стані алкогольного сп`яніння, однак це нічим не підтверджено, а тому є лише припущенням поліцейського. Крім цього зазначив, що свідок ОСОБА_3 зацікавлений у вирішенні даної справи, оскільки є батьком потерпілої, а тому вважає, що пояснення такого не слід брати до уваги, при цьому зазначив, що даного свідка там взагалі не було, і він не має відношення до даної справи. Також показав, що взагалі він вів розмову по аксесуарах до мобільного телефону.

Потерпіла ОСОБА_2 у судовому засіданні показала, що 25 лютого 2020 року вона повертаючись з роботи зайшла в школу за донькою. Проходячи біля магазину «АВС», вона побачила, що там стояв ОСОБА_1 , якого вона обійшла. Після чого вона зайшла у двір школи, і останній почав жестикулювати і виражатися нецензурною лайкою на її адресу, ображати її честь та гідність, у зв`язку з чим вона йому сказала, що будемо розбиратися в поліції, на що отримала відповідь, що «побачимо, хто з ким розбереться». Також вказала, що до вказаного інциденту ОСОБА_1 двічі вривався до неї додому, тому це вже третій інцидент з таким, і вважає, що це помста за те, що вона попередньо викликала на нього поліцію.

У судовому засіданні свідок ОСОБА_3 показав, що він є батьком потерпілої. Так, він прийшов додому і побачив, що його донька плакала, яка йому розповіла про інцидент. Того ж дня біля ресторану «Кантіна» він зустрів ОСОБА_1 , який нецензурно виражався в його сторону та сторону поліції. Після чого він запропонував йому пройти в поліцію, на що останній почав йому погрожувати та переслідувати. Далі, враховуючи те, що і в нього і в його дочки з ОСОБА_1 був конфлікт, вони разом з донькою пішли в поліцію. Також зазначив, що по даній справі вже відбувалися судові засідання, в яких ОСОБА_1 сказав, що не знає його доньку. Крім цього вважає це помстою за те, що він з донькою перед даним інцидентом викликали на нього працівників поліції.

Заслухавши думку особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілу та свідка, вивчивши письмові матеріали справи, суддя приходить до висновку, що справа підлягає поверненню до Перечинського відділення поліції Ужгородського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Закарпатській області з наступних підстав.

Так, згідно вимог частини 1 статті 245 Кодексу України про адміністративні правопорушення, завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

Відповідно до вимог ст. 256 КУпАП у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються: дата і місце його складення, посада, прізвище, ім`я, по батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності (у разі її виявлення); місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих, якщо вони є; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості, необхідні для вирішення справи. Якщо правопорушенням заподіяно матеріальну шкоду, про це також зазначається в протоколі.

Згідно ст. 280 Кодексу України про адміністративні правопорушення, орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Виходячи зі змісту статей 7, 254, 279 КУпАП розгляд справи про адміністративне правопорушення здійснюється лише щодо правопорушника та в межах протоколу про адміністративне правопорушення.

Під час підготовки до судового засідання та перегляду відеоматеріалів було встановлено невідповідність суті викладеного в протоколі порушення кваліфікації дій особи.

Так, з пояснення потерпілої ОСОБА_2 вбачається, що ОСОБА_1 ображав її нецензурною лайкою як жінку, тобто за ознакою статі, здійснював погрози та переслідування, внаслідок чого була завдана шкода її психічному здоров`ю. Дані дії з боку ОСОБА_1 підпадають під об`єктивну сторону ст. 173-2 КУпАП, а саме вчинення насильства за ознакою статі, санкція якої передбачає більш суворе покарання ніж санкція ст. 173 КУпАП, за якою кваліфіковано дії ОСОБА_1 .

Також невід`ємною ознакою вчинення дрібного хуліганства є спрямованість умислу особи на порушення громадського порядку та спокою громадян, протиставлення себе суспільним нормам моралі та правилам поведінки.

З урахуванням обставин даної справи, спрямованість умислу особи була саме на образу потерпілої за ознакою статі, тому суддя дійшов висновку про те, що посадовою особою Перечинського відділення поліції Ужгородського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Закарпатській області дії ОСОБА_1 кваліфіковано невірно, а отже такі вимагають перекваліфікації.

При цьому, згідно зі ст. 251 КУпАП на працівників поліції, як на осіб, що в силу ст. 255 КУпАП уповноважені на складення протоколів про адміністративні правопорушення, в тому числі й за ст. 173-2 КУпАП, покладено імперативний обов`язок щодо збирання доказів, які в силу системного аналізу вимог ст. ст. 251, 256 КУпАП мають бути додані до протоколу, та/або посилання на які повинні міститься в самому протоколі.

Відповідно до Рішення Конституційного Суду України від 22.12.2010 № 23-рп/2010 адміністративна відповідальність в Україні та процедура притягнення до неї ґрунтується на конституційних принципах і правових презумпціях, в тому числі і закріпленій в ст. 62 Конституції України презумпції невинуватості.

Суддя не вправі самостійно вносити доповнення, зміни у протоколи про адміністративні правопорушення, витребувати додаткові докази у справі, оскільки це є недопустимим, що буде свідчити про необ`єктивність, упередженість судді при розгляді справи, порушенням права на захист, рівності сторін процесу.

Враховуючи вищевикладене та те, що зміна кваліфікації дій особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, не віднесена до компетенції суду відповідно до норм КУпАП, а тому суддя вважає, що справа підлягає поверненню органу, що його склав для зміни кваліфікації і приведення її у відповідність до чинного законодавства.

Разом з цим, у рішенні Європейського суду з прав людини у справі «Малофєєва проти Росії», серед іншого зазначено, що у випадку, коли викладена в протоколі фабула адміністративного правопорушення не відображає всіх істотних ознак складу правопорушення, суд не має права самостійно редагувати її, а так само не може відшукувати докази на користь обвинувачення, оскільки це становитиме порушення права на захист (особа не може належним чином підготуватися до захисту) та принцип рівності сторін процесу (оскільки особа має захищатися від обвинувачення, яке підтримується не стороною обвинувачення, а фактично судом).

Особа, яка складає протокол про адміністративне правопорушення повинна ретельно з`ясувати характер правопорушення та правильно кваліфікувати дії винної особи. У протоколі мають бути зазначені обставини, які свідчать про наявність адміністративного проступку та його характер, а також, обставини, що характеризують особу, яка притягається до адміністративної відповідальності, оскільки протокол є підставою для провадження у справі про адміністративне правопорушення. Від того, чи правильно він складений, залежить своєчасність, правильність розгляду за суттю справи про адміністративне правопорушення та обґрунтованість застосування стягнення.

За змістом ст. 278 КУпАП у випадку, якщо в протоколі чи в інших матеріалах виявлені недоліки, особа, яка проводить підготовку до розгляду справи, повертає матеріали органу, який порушив адміністративну справу.

Керуючись статтями 256, 278, 283 Кодексу України про адміністративні правопорушення, суддя, -

П О С Т А Н О В И В:

Справу про адміністративне правопорушення № 304/442/20 (номер провадження 3/304/182/2020) щодо ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , про притягнення його до адміністративної відповідальності за ст. 173 КУпАП, повернути до Перечинського відділення поліції Ужгородського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Закарпатській області для зміни кваліфікації і приведення її у відповідність до чинного законодавства.

Постанова оскарженню не підлягає.

Суддя:Чепурнов В. О.