П О С Т А Н О В А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
09.04.2020 м. Ужгород

Суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області Фазикош О.В., за участі прокурора Продан О., особи відносно якої складено протокол ОСОБА_1 , захисника Свида О.Г., розглянувши матеріали протоколу старшого оперуповноваженого сектору управління стратегічних розслідувань в Закарпатській області Департаменту стратегічних розслідувань Національної поліції України майора поліції Бойко Бориса Борисовича про притягнення до адміністративної відповідальності громадянина України ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , старшого офіцера відділення комплектування Ужгородського ОМВК ІНФОРМАЦІЯ_2 , за ознаками вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 172-6 КУпАП,

В С Т А Н О В И В:
До Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області надійшли матеріали протоколу старшого оперуповноваженого сектору управління стратегічних розслідувань в Закарпатській області Департаменту стратегічних розслідувань Національної поліції України майора поліції Бойко Бориса Борисовича про притягнення до адміністративної відповідальності громадянина України ОСОБА_1 за ч. 1 ст. 172-6 КУпАП.

Відповідно ст. 278 Кодексу України про адміністративні правопорушення під час підготовки до розгляду справи про адміністративне правопорушення суддя повинен перевірити чи правильно складений протокол та інші матеріали справи про адміністративне правопорушення.

В протоколі про адміністративне правопорушення № 3 від 21.12.2019 зазначається, що ОСОБА_1 обіймав посаду заступника начальника штабу з мобілізаційної роботи військової частини НОМЕР_1 та будучи суб`єктом відповідальності за правопорушення, пов`язані з корупцією, як суб`єкт декларування, згідно підпункту г) пункту 1 частини 1 статті 3 Закону України «Про запобігання корупції» в порушення вимог ч. 1 ст. 45 вказаного Закону, несвоєчасно, без поважних причин, тобто після встановленого періоду декларування (до 01.04.2019), а саме 02.10.2019, опублікував на офіційному веб-сайті Національного агентства з питань запобігання корупції щорічну декларацію за 2018 рік, чим вчинив адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією, передбачене частиною 1 статті 172 - 6 КУпАП.

ОСОБА_1 та його захисник в судовому засіданні заперечували наявність складу адміністративного правопорушення в діях ОСОБА_1 , просили закрити провадження у зв`язку з відсутністю складу адміністративного правопорушення.

Прокурор під час судового засідання просив притягнути ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч. 1 ст. 172-6 КУпАП.

Заслухавши думку прокурора, дослідивши матеріали справи про адміністративне правопорушення, вважаю за необхідне повернути дану справу для належного оформлення органу, який направив вказані матеріали, виходячи з наступного.

Відповідно до ч. 2 ст. 7 КУпАП провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

Відповідно до положень ст. 280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до ст. 252 КУпАП орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Відповідно до ст. 256 КУпАП у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються: дата і місце його складення, посада, прізвище, ім`я, по батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності, в тому числі і місце проживання; місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих, якщо вони є; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості, необхідні для вирішення справи. Якщо правопорушенням заподіяно матеріальну шкоду, про це також зазначається в протоколі.

Згідно зі статтею 251 КУпАП України, доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу.

У відповідності до статті 254 КУпАП, про вчинення адміністративного правопорушення складається протокол уповноваженими на те посадовою особою або представником громадської організації чи органу громадської самодіяльності.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 255 КУпАП, у справах про адміністративні правопорушення, що розглядаються органами, зазначеними в статтях 218 - 221 цього Кодексу, протоколи про правопорушення мають право складати, уповноважені на те посадові особи, в тому числі уповноважені на те посадові особи органів внутрішніх справ (Національної поліції) щодо справ про адміністративні правопорушення, передбачені ст.ст. 172-4 - 172-9 КУпАП.

Як вбачається з матеріалів справи ОСОБА_1 обіймав посаду заступника начальника штабу з мобілізаційної роботи військової частини НОМЕР_1 та будучи суб`єктом відповідальності за правопорушення, пов`язані з корупцією, як суб`єкт декларування, згідно підпункту г) пункту 1 частини 1 статті 3 Закону України «Про запобігання корупції» в порушення вимог ч. 1 ст. 45 вказаного Закону, несвоєчасно, без поважних причин, тобто після встановленого періоду декларування (до 01.04.2019), а саме 02.10.2019, опублікував на офіційному веб-сайті Національного агентства з питань запобігання корупції щорічну декларацію за 2018 рік, чим вчинив адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією, передбачене частиною 1 статті 172 - 6 КУпАП.

Старшим оперуповноваженим сектору управління стратегічних розслідувань в Закарпатській області Департаменту стратегічних розслідувань Національної поліції України майором поліції Бойко Б.Б. складено протокол від 21.12.2019 року відносно ОСОБА_1 .

Датою виявлення адміністративного правопорушення вказано дата отримання постанови слідчого про закриття кримінального провадження.

Згідно з ч. 1ст.1 Закону України «Про запобігання корупції» визначено, що корупційне правопорушення це - діяння, що містить ознаки корупції, вчинене особою, зазначеною у частині першій статті 3 цього Закону, за яке законом встановлено кримінальну, дисциплінарну та/або цивільно-правову відповідальність.

Згідно з п. п. 6 п. 1 ч. 1ст.12 Закону України «Про запобігання корупції» НАЗК має право отримувати заяви фізичних та юридичних осіб про порушення вимог цього Закону, та проводити за власною ініціативою перевірку можливих фактів порушення вимог цього Закону. Також, не передбачено повноважень посадових осіб Національної поліції України щодо проведення будь-яких перевірок з метою запобігання, виявлення та припинення правопорушень, пов`язаних з корупцією,Закон України "Про засади державної антикорупційної політики в Україні (Антикорупційна стратегія) на 2014-2017 роки".

Відповідно до п. 1, п.п. 1 п. 3, п. 5 Порядку проведення контролю та повної перевірки декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, затвердженого рішенням Національного агентства з питань запобігання корупції 10.02.2017 № 56 та зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 13 лютого 2017 р. за № 201/30069 ( далі Порядок), цей Порядок визначає механізм проведення НАЗК контролю та повної перевірки декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, відповідно до статей 48 та 50 Закону України «Про запобігання корупції». Контроль та повна перевірка декларації здійснюються за принципами верховенства права. Контроль декларацій НАЗК здійснює відповідно до цього Порядку через працівників структурного підрозділу його апарату, діяльність яких пов`язана зі здійсненням такої функції, та автоматично засобами програмного забезпечення Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування . Повну перевірку декларацій відповідно до цього Порядку Національне агентство здійснює через працівників Підрозділу.

Згідно з п. 2розділу II Порядку, НАЗК здійснює контроль щодо своєчасності подання декларацій на підставі:

1) повідомлень, що надходять від державних органів, органів влади Автономної Республіки Крим, органів місцевого самоврядування, а також юридичних осіб публічного права, які у встановленому Національним агентством порядку відповідно до статті 49 Закону перевіряють факт подання декларацій суб`єктами декларування, які в них працюють (працювали);

2) інформації, що надходить до Національного агентства від осіб, які надають допомогу щодо запобігання і протидії корупції (викривачів), стосовно можливого факту неподання або несвоєчасного подання декларації суб`єктом декларування;

3) інформації, що оприлюднюється у засобах масової інформації, у мережі Інтернет та вказує на можливий факт неподання або несвоєчасного подання декларації суб`єктом декларування;

4) самостійного виявлення Національним агентством факту неподання або несвоєчасного подання декларації суб`єктом декларування відповідно до даних Реєстру;

5) інформації, що надходить до Національного агентства від правоохоронних органів;

6) інформації, що надходить до Національного агентства від громадських об"єднань, їх членів або уповноважених представників.

У разі отримання інформації (повідомлень), передбаченої (их) у підпунктах 1, 2 пункту 2 цього розділу, Національне агентство перевіряє факт неподання або несвоєчасного подання декларації суб`єктом декларування шляхом пошуку даних у Реєстрі.

У випадку встановлення факту неподання декларації суб`єктом декларування відповідно до вимог Закону Національне агентство письмово повідомляє про це суб`єкта декларування, керівника державного органу, органу влади Автономної Республіки Крим, органу місцевого самоврядування, їх апарату, юридичної особи публічного права, в якому працює суб`єкт декларування, та спеціально уповноважених суб`єктів у сфері протидії корупції у визначеному Національним агентством порядку.

Якщо за результатами контролю встановлено, що суб`єкт декларування несвоєчасно подав декларацію, Національне агентство направляє такому суб`єкту лист з проханням надати пояснення щодо причин несвоєчасного подання декларації. За наявності ознак адміністративного правопорушення уповноважена особа Національного агентства складає протокол про адміністративне правопорушення у встановленому законодавством порядку, який за рішенням Національного агентства направляється до суду.

Тобто, з урахуванням поняття «суб`єкт декларування», визначеного Законом України «Про запобігання корупції», даний Порядок визначає суб`єктів, що наділені правом перевірки змін у майновому стані суб`єктів декларування, а також порядок перевірки та дії у разі встановлення факту неподання або несвоєчасного подання відповідних змін суб`єктом декларування.

Відповідно до ст.31 Закону України «Про Національну поліцію» повноважень на здійснення перевірки фактів своєчасності подання декларації у органів національної поліції немає.

Посадові особи Національної поліції при виявлені корупційного правопорушення, посилаючись на ст. 255 КУпАП, яка дає їм право на це, складають адміністративні протоколи, але будь-які органи (юридичні особи) Національної поліції України до суб`єктів, які наділені правом перевірки декларацій суб`єктів декларування, - не відносяться.

Такими повноваженнями наділені виключно працівники структурного підрозділу апарату НАЗК, діяльність яких пов`язана зі здійсненням такої функції.

Посадовці Національної поліції вправі виключно у випадку встановлення факту неподання декларації суб`єктом декларування після отримання письмового повідомлення із НАЗК, як спеціальний уповноважений суб`єкт у сфері протидії корупції, на підставі отриманих матеріалів, скласти протокол про адміністративне правопорушення.

У той же час, усі обов`язкові дії по проведенню перевірки, у тому числі після встановлення, що суб`єкт декларування несвоєчасно подав декларацію, чи не повідомив (несвоєчасно повідомив) про суттєві зміни в майновому стані, уповноважені здійснювати виключно працівники НАЗК.

В протоколі про адміністративне правопорушення та долучених до нього матеріалах справи відсутня офіційна інформація НАЗК щодо даних викладених в протоколі з метою підтвердження чи спростування вказаних обставин. Відповідні висновки щодо обставин правопорушення оперуповноважений сектору управління стратегічних розслідувань в Закарпатській області Департаменту стратегічних розслідувань Національної поліції України зробив на підставі огляду Єдиного реєстру декларацій осіб уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, про що зазначив в протоколі про адміністративне правопорушення.

Крім того, в матеріалах справи відсутні відомості про звернення суб`єкта, який уповноважений складати протокол про корупційні правопорушення з офіційним запитом до Національного агентства з питань запобігання корупції (спеціально уповноваженого суб`єкта у сфері протидії корупції, який є центральним органом виконавчої влади зі спеціальним статусом, який забезпечує формування та реалізує державну антикорупційну політику) з метою отримання офіційної інформації щодо обставин викладених в протоколі.

У згаданому протоколі не зазначені відомості, а у долучених до нього документах відсутня інформація про те, на якій підставі уповноваженими працівниками Національної поліції проводилась відповідна перевірка з приводу зазначеного у протоколі несвоєчасного подання без поважних причин декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, суб`єктом декларування ОСОБА_1 ..

Також, додані до протоколу матеріали не містять відомостей про проведення НАЗК відповідної перевірки стосовно ОСОБА_1 , а також повідомлення НАЗК про результати такої перевірки, адресованого уповноваженому правоохоронному органу.

Окрім цього, суд вважає за доцільне вказати, що наявні в матеріалах справи копії документів є фотокопіями, які не завірені як вірні з оригіналом у встановленому законом порядку.( п.5.27 Вимог до оформлювання документів ДСТУ 4163-2003, відмітку про засвідчення копії документа складають зі слів «Згідно з оригіналом», назви посади, особистого підпису особи, яка засвідчує копію, її ініціалів та прізвища, дати засвідчення копії), а відтак не можуть бути у подальшому прийняті судом як належні докази.

Крім того, взагалі відсутні відомості звідки та на якій підставі, та ким саме частина доданих до протоколу фотокопій документів була отримана.

До протоколу про адміністративне правопорушення також додано роздруківку повідомлення про суттєві зміни ОСОБА_1 та відомості з пошукової системи Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування реєстру за реквізитами пошуку « ОСОБА_1 », які також не засвідчені у встановленому законом порядку, не містять відомостей про час їх отримання (роздруківки, скриншоту, тощо) із первинного джерела та ким саме вони ( якою посадовою особою отримані) та не містять обов`язкових реквізитів для точної ідентифікації суб`єкта декларування.

В матеріалах справи відсутні будь-яка інформація з національного агентства з питань запобігання корупції щодо послідовності дій ОСОБА_1 в системі електронного декларування, не встановлено, коли саме він здійснив перший вхід в систему та чи мав можливість подати електронну декларацію раніше.

Такі недоліки можуть суттєво вплинути на всебічність, повноту та об`єктивність розгляду справи, а відсутність вказаної інформації виключає можливість суду прийняти законне та обґрунтоване рішення.

Відповідно до положень ст.255КУпАП обов`язок щодо належного оформлення матеріалів справи про адміністративне правопорушення покладається на уповноважених посадових осіб.

У справі «Barbera, Messeguand Jabardo v. Spain» від 06.12.1998 (п. 146) Європейський суд з прав людини встановив, що принцип презумпції невинності вимагає серед іншого, щоб, виконуючи свої обов`язки, судді не починали розгляд справи з упередженої думки, що особа скоїла правопорушення, яке ставиться їй в провину; всі сумніви, щодо її винуватості повинні тлумачитися на користь цієї особи.

Постановою Пленуму Верховного Суду України від 23 грудня 2005 року №14зазначено, що протоколи про адміністративні правопорушення, складені без додержання вимогст.256 КУпАП, повертаються відповідному органу для належного оформлення.

Згідно Листа ВССУ від 22 травня 2017 р. у разі, коли протокол складено без додержання вимог, встановлених ст. 256 КУпАП, суддя зобов`язаний своєю постановою повернути протокол відповідному правоохоронному органу (спеціально уповноваженому суб`єкту протидії корупції, який склав протокол) для належного оформлення.

Зазначені вище недоліки суд відносить до суттєвих порушень вимог діючого КУпАП, що не дозволяють йому здійснити всебічне, повне і об`єктивне дослідження всіх обставин справи у їх сукупності та прийняти законне і обґрунтоване рішення по справі у відповідності з діючим КУпАП.

Самостійно усунути згадані недоліки протоколу №-3 від 21 грудня 2019 року стосовно ОСОБА_1 , суд не має змоги, оскільки це не передбачено чинним законодавством, а вчинивши такі дії, суд фактично вийде за межі обвинувачення, що в свою чергу є недопустимим, усунути ж згадані порушення у судовому засіданні є неможливим, оскільки, відповідно до положень ст.255КУпАП обов`язок щодо належного оформлення матеріалів справи про адміністративне правопорушення покладається на уповноважених посадових осіб, якими суд не є.

Верховний Суд України у своїй Постанові №13 від 25 травня 1998 року, з наступними змінами «Про практику розгляду судами справ про корупційні діяння та інші правопорушення, пов`язані з корупцією» ( пункт 2), та в інших своїх позиціях, роз`яснив, що у випадку складання протоколів по справах про адміністративні правопорушення без додержання вимог ст. 256 КУпАП, чи інших вимог закону, суддя зобов`язаний своєю постановою повернути такий протокол відповідному правоохоронному органу для належного оформлення.

З врахуванням наведеного, вважаю, що протокол про адміністративне правопорушення не відповідає вимогам, які ставляться до його складання, оскільки відсутні відомості, які мають вирішальне значення для розгляду даної справи, що в свою чергу позбавляє суд всебічно та об`єктивно розглянути справу про адміністративне правопорушення і прийняти законне та обґрунтоване рішення. Тому, з метою повного та об`єктивного розгляду даної справи, матеріали справи про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за ознаками ч. 1 ст. 172-6 КУпАП необхідно направити до Управління стратегічних розслідувань в Закарпатській області Департаменту стратегічних розслідувань Національної поліції України для належного оформлення та усунення вищенаведених недоліків.

На підставі наведеного ст. 45, 49 Закону України «Про запобігання корупції», керуючись ст.ст. 251, 254-257, 278 КУпАП, суддя

П О С Т А Н О В И В:
Матеріали справи про адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією, відносно ОСОБА_1 за ч. 1 ст. 172-6 КУпАП повернути до Управління стратегічних розслідувань в Закарпатській області Департаменту стратегічних розслідувань Національної поліції України для належного оформлення.

Постанова оскарженню в апеляційному порядку не підлягає.

Суддя Ужгородського
міськрайонного суду О.В.Фазикош