Провадження № 3/760/6377/19
в справі № 658/2800/19
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14.02.2020 року суддя Солом`янського районного суду м. Києва Зелінська М.Б., розглянувши адміністративний матеріал, який надійшов з Голосіївського районного суду с. Києва, відносно ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , адреса проживання: АДРЕСА_1 , ідентифікаційний номер в матеріалах справи відсутній, тимчасово не працює, у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 130 КУпАП ,-

В С Т А Н О В И В:

До Солом`янського районного суду м. Києва надійшов адміністративний матеріал про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч. 1 ст. 130 КУпАП.

Відповідно до протоколу про адміністративне правопорушення серії ДПР18 №205791 від 30.06.2019 року, ОСОБА_1 того ж дня о 20 год. 00 хв. в м. Каховка на вул. Панкеєвська на автозаправці «АМІН» керував автомобілем марки «Mazda» д.н.з. НОМЕР_1 , в стані алкогольного сп`яніння. Огляд на стан сп`яніння у встановленому законом порядку проводився у лікаря нарколога в Каховській ЦРЛ за адресою: м. Каховка, вул. Першотравнева.

Своїми діями ОСОБА_1 порушив п. 2.9а ПДР за що відповідальність передбачена ч. 1 ст. 130.

Дослідивши матеріали справи, суддя приходить до наступного висновку.

Частиною 1 ст. 276 КУпАП визначено, що справа про адміністративне правопорушення розглядається за місцем його вчинення.

Частиною 2 ст. 276 КУпАП передбачено, що справи про адміністративні правопорушення, передбачені статтями 80, 81, 121 - 126, 127-1 - 129, частинами першою, другою, третьою і четвертою статті 130 і статтею 139 (коли правопорушення вчинено водієм) цього Кодексу, можуть також розглядатися за місцем обліку транспортних засобів або за місцем проживання порушників.

При цьому, Верховний Суд України у пункті 2 постанови Пленуму від 11 червня 2004 року №11 «Про окремі питання, що виникають при застосуванні судами положень ст.276 Кодексу України про адміністративні правопорушення» роз`яснив судам, що у випадках, коли законом передбачається альтернативна підсудність (ч.2 ст. 276 КУпАП), питання про те, в який саме суд надіслати протокол про адміністративне правопорушення, вирішується відповідним органом внутрішніх справ.

З матеріалів справи вбачається, що Каховським ВП ГУНП в Херсонській області, з урахуванням положень ч.2 ст. 276 КУпАП, протокол про адміністративне правопорушення серії ДПР18 №205791 від 30.06.2019р. відносно ОСОБА_1 направлено до Каховського міськрайонного суду Херсонської області, тобто до суду юрисдикція якого поширюється на місце вчинення адміністративного правопорушення.

Зазначене рішення Каховського ВП ГУНП в Херсонській області повністю узгоджується з роз`ясненням наданим Верховним Судом України у пункті 2 постанови Пленуму від 11 червня 2004 року №11 «Про окремі питання, що виникають при застосуванні судами положень ст.276 Кодексу України про адміністративні правопорушення».

Постановою Каховського міськрайонного суду Херсонської області від 10.07.2019 року матеріали справи про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 за ч. ст. 130 КУпАП направлено для розгляду до Солом`янського районного суду м. Києва, тобто до суду юрисдикція якого поширюється на місце проживання порушника, проте Солом`янським районним судом міста Києва матеріали справи було направлено до Голосіївського районного суду м. Києва, оскільки адреса місця проживання порушника належить до юрисдикції саме Голосіївського районного суду м. Києва. На підставі постанови судді Голосіївського районного суду м. Києва від 22.11.2019 року справа повернулась до Солом`янського районного суду м. Києва.

Частиною 1 ст. 278 КУпАП визначено, що орган (посадова особа) при підготовці до розгляду справи про адміністративне правопорушення вирішує такі питання: 1) чи належить до його компетенції розгляд даної справи; 2) чи правильно складено протокол та інші матеріали справи про адміністративне правопорушення; 3) чи сповіщено осіб, які беруть участь у розгляді справи, про час і місце її розгляду; 4) чи витребувано необхідні додаткові матеріали; 5) чи підлягають задоволенню клопотання особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілого, їх законних представників і адвоката.

При цьому, вивченням матеріалів справи встановлено, що вона не підсудна Солом`янському районному суду м. Києва, з наступних підстав.

Кодекс України про адміністративні правопорушення дійсно не містить врегулювання питання передачі справи з одного суду до іншого. Проте, в такому випадку доцільно застосувати аналогію закону найбільш близької галузі права - кримінального процесуального права.

Суд при підготовці до розгляду справи та вирішенні питання чи належить до його компетенції розгляд даної справи, вважає за доцільне застосувати аналогію закону з Кримінальним процесуальним кодексом України.

Так, частиною 1 статті 34 КПК України визначено вичерпний перелік підстав для передачі справи з одного суду до іншого, а саме кримінальне провадження передається на розгляд іншого суду, якщо: 1) до початку судового розгляду виявилося, що кримінальне провадження надійшло до суду з порушенням правил територіальної підсудності; 2) після задоволення відводів (самовідводів) чи в інших випадках неможливо утворити склад суду для судового розгляду; 3) обвинувачений чи потерпілий працює або працював у суді, до підсудності якого належить здійснення кримінального провадження; 4) ліквідовано суд або з визначених законом підстав припинено роботу суду, який здійснював судове провадження.

Абзацом 2 частини 1 статті 34 КПК України, крім того, визначено, що до початку судового розгляду у виняткових випадках кримінальне провадження з метою забезпечення оперативності та ефективності кримінального провадження може бути передано на розгляд іншого суду за місцем проживання обвинуваченого, більшості потерпілих або свідків, а також у разі неможливості здійснювати відповідним судом правосуддя (зокрема, надзвичайні ситуації техногенного або природного характеру, епідемії, епізоотії, режим воєнного, надзвичайного стану, проведення антитерористичної операції).

При цьому, ч.ч.2, 3 ст.34 КПК України визначено вичерпний перелік суб`єктів, які мають право вирішувати питання про передачу справи з одного суду до іншого, зокрема, питання про направлення кримінального провадження з одного суду до іншого в межах юрисдикції одного суду апеляційної інстанції вирішується колегією суддів відповідного суду апеляційної інстанції, а питання про направлення кримінального провадження з одного суду до іншого в межах юрисдикції різних апеляційних судів, а також про направлення провадження з одного суду апеляційної інстанції до іншого вирішується колегією суддів Верховного Суду.

З наведеного вбачається, що а ні КУпАП, а ні КПК України, не передбачено можливості передачі справи з одного суду до іншого за рішенням суду першої інстанції.

При цьому, Солом`янський районний суд м. Києва знаходиться на території юрисдикції Київського апеляційного суду, а Каховський міськрайонного суду Херсонської області - Херсонського апеляційного суду, що з урахуванням положень ч.3 ст.34 КПК України, свідчить про те, що вирішення питання про передачу справи між цими судами входить до компетенції Верховного суду.

З наведеного вбачається, що суддя Каховського міськрайонного суду Херсонської області при винесенні постанови про передачу справи про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 до Солом`янського районного суду м. Києва, фактично перебрав на себе та виконав функції Верховного суду.

При цьому, суд бере до уваги, що частиною 5 статті 34 КПК України визначено, що спори про підсудність між судами не допускаються.

З урахуванням викладеного, суд вважає, що зазначена справа не підсудна Солом`янському районному суду м. Києва та має бути повернута до Каховського міськрайонного суду Херсонської області для подальшого розгляду.

Керуючись ст.ст. 283 КУпАП,ст. 34 КПК України, суд -

П О С Т А Н О В И В :

Матеріали справи про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за ч. 1 ст.130 КУпАП - повернути до Каховського міськрайонного суду Херсонської області для подальшого розгляду.

Постанова оскарженню не підлягає.

Суддя М.Б. Зелінська