ХАРКІВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
__________________________________________________________________
Справа № 953/4404/20 Головуючий І інстанції
Провадження № 33/818/1491/20 Садовський К.С.
Категорія: ч. 6 ст. 470 МК України Доповідач Кружиліна О.А.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16 грудня 2020 року Харківський апеляційний суд у складі судді судової палати з розгляду кримінальних справ - Кружиліної О.А.

за участю секретаря - Михайлюка А.В.

представника Слобожанської митниці

Держмитслужби - Тиндика М.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Харкові справу за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на постанову судді Київського районного суду м. Харкова від 19 травня 2020 року у справі про порушення митних правил стосовно ОСОБА_1 за частиною 6 статті 470 МК України,-

в с т а н о в и в :

01 листопада 2019 року головним державним інспектором митного оформлення «Гоптівка» митного поста «Магістральний» Харківської митниці ДФС складено протокол про порушення митних правил № 2469/80700/19 стосовно ОСОБА_1 за частиною 6 статті 470 МК України.

Згідно з вказаним протоколом 24 листопада 2018 року о 0005 год. громадянкою України ОСОБА_1 ввезено на митну територію України через міжнародний пункт пропуску для автомобільного сполучення «Гоптівка-Нехотєєвка» (в зоні діяльності Харківської митниці ДФС) транспортний засіб особистого користування «VW PASSAT», р.н. НОМЕР_1 , VIN-код НОМЕР_2 в митному режимі «транзит», з встановленим терміном вивезення до 04 грудня 2018 року включно.

У зв`язку з відсутності інформації щодо вивезення за межі митної території України вищезазначеного транспортного засобу особистого користування, заведення справи про порушення митних правил або звернень особи з приводу аварії або дії обставин непереборної сили у відношенні вищезазначеного транспортного засобу особистого користування, ввезеного в митному режимі «транзит», листом Харківської митниці ДФС від 10 жовтня 2019 року № 7776/ДНЗ/20-70-65-01 ОСОБА_1 було запропоновано 01 листопада 2019 року з`явитися до митного поста «Магістральний» (міжнародного пункту пропуску для автомобільного сполучення «Гоптівка-Нехотєєвка») Харківської митниці ДФС для надання пояснень стосовно порушення терміну транзитного перевезення, який встановлено статтею 95 МК України.

Станом на 01 листопада 2019 року згідно з базами даних АСМО «Інспектор» та Єдиної автоматизованої інформаційної системи Держмитслужби (далі - ЄАІС) відсутня інформація щодо вивезення за межі митної території України вищезазначеного транспортного засобу особистого користування, заведення справи про порушення митних правил або звернень особи з приводу аварії або дії обставин непереборної сили у відношенні вищезазначеного транспортного засобу особистого користування, а також щодо оформлення транспортного засобу для його вільного обігу на митній території України.

Відповідно до програмно-інформаційного комплексу «Реєстр порушників митних правил» ЄАІС станом на 01 листопада 2019 року не зареєстровано факту складання протоколу про порушення митних правил у відношенні ОСОБА_1 щодо порушення строку транзитного перевезення транспортного засобу особистого користування «VW PASSAT», р.н. НОМЕР_1 , VIN-код НОМЕР_2 .

Таким чином, враховуючи, що ОСОБА_1 не з`явилась у визначений термін до Харківської митниці ДФС, не надала документів, що підтверджують факт вивезення транспортного засобу, аварії або настання дії обставин непереборної сили, не вивезла у встановлений строк транспортний засіб, вбачається перевищення ОСОБА_1 встановленого статтею 95 МК України строку транзитного перевезення більше, ніж тридцять діб.

Зазначені дії мають ознаки порушення митних правил, передбаченого частиною 6 статті 470 МК України.

Постановою судді Київського районного суду м. Харкова від 19 травня 2020 року визнано винуватою ОСОБА_1 в порушення митних правил, передбачених частиною 6 статті 470 МК України, та призначено стягнення у вигляді штрафу в дохід держави в розмірі 8 500 грн.

Стягнуто з ОСОБА_1 на користь держави судовий збір в розмірі 420,40 грн.

Не оспорюючи обставин вчинення адміністративного правопорушення ОСОБА_1 подала апеляційну скаргу, в якій просить скасувати постанову судді Київського районного суду м. Харкова від 19 травня 2020 року, ухвалити нове рішення, яким справу про порушення митних правил закрити у зв`язку з закінченням строків накладення адміністративного стягнення.

Доводи апеляційної скарги ОСОБА_1 мотивує тим, що постанова суддею прийнята з порушенням норм матеріального і процесуального права.

Вважає, що представник митниці ввів суддю в оману, не надавши повної достовірної інформації щодо роботи автоматизованої системи та обміном інформації між державними структурами, що використовується під час митного контролю, що вплинуло на результат розгляду справи.

За вказаних обставин, суддя не звернув уваги, що протокол про порушення митних правил складено майже через рік та не встановив, як представники митниці дізналися про порушення митних правил ОСОБА_1 .

Посилається, що судових повісток вона не отримувала, у зв`язку з чим була позбавлена можливості надати судді пояснення та переконливі аргументи.

Також, в своїй апеляційній скарзі ОСОБА_1 зазначає, що висновок експерта є неналежним доказом у справі та враховувати його при розгляді справі неможливо.

Одночасно з апеляційною скаргою ОСОБА_1 подано клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження.

Поважність пропуску строку на апеляційне оскарження мотивована тим, що про існування оскаржуваної постанови ОСОБА_1 дізналась отримавши листа з виконавчої служби з подальшим ознайомленням зі справою в районному суді.

Враховуючи, що доводи клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження про поважність причин пропуску строку не спростовуються матеріалами справи, клопотання ОСОБА_1 підлягає задоволенню.

Клопотання ОСОБА_1 про звільнення від сплати судового збору, апеляційний суд залишає без розгляду, оскільки відповідно до частини 4 статті 288 КУпАП особа, яка оскаржує постанову у справі про адміністративне правопорушення, звільняється від сплати державного мита.

Будучи належним чином повідомленою про час та місце судового розгляду в призначене судове засідання 16 грудня 2020 року ОСОБА_1 не з`явилась, клопотання про відкладення розгляду справи не подавала, про причини неявки апеляційний суд не повідомила.

З врахуванням викладеного та виходячи з положень статей 501, 526 МК України, статті 294 КУпАП, апеляційний суд приходить до висновку про розгляд справи про адміністративне правопорушення за відсутністю ОСОБА_1 .

Дослідивши матеріали справи відповідно до вимог частини 7 статті 294 КУпАП, перевіривши законність і обґрунтованість постанови судді в межах доводів апеляційної скарги, заслухавши пояснення представника Слобожанської митниці Держмитслужби Тиндика М.В., який апеляційну скаргу не визнав, проти її задоволення заперечував, апеляційний суд приходить до наступних висновків.

Визнаючи винним ОСОБА_1 у здійсненні правопорушення, передбаченого частиною 6 статті 470 МК України суддя виходив з того, що факт вчинення нию адміністративного правопорушення підтверджується наявними в матеріалах справи доказами.

З зазначеними висновками судді апеляційний суд погоджується, вважає його правильним та обґрунтованим.

Відповідно до частини 1 статті 486 МК України завданнями провадження у справах про порушення митних правил є своєчасне, всебічне, повне та об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її з дотриманням вимог закону, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню порушень митних правил, та запобігання таким правопорушенням.

Статтею 487 МК України встановлено, що провадження у справах про порушення митних правил здійснюється відповідно до цього Кодексу, а в частині, що не регулюється ним, - відповідно до законодавства України про адміністративні правопорушення.

Згідно із статтею 489 МК України при розгляді справи про порушення митних правил суд зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують та/або обтяжують відповідальність, чи є підстави для звільнення особи, що вчинила правопорушення, від адміністративної відповідальності, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Зазначені норми узгоджуються з нормами статей 245, 280 КУпАП.

Статтею 491 МК України визначено підстави для порушення справи про порушення митних правил.

Відповідно до пунктів 1-3 частини 1 статті 491 МК України такими підставами є: безпосереднє виявлення посадовими особами митного органу порушення митних правил; офіційні письмові повідомлення про вчинення особою порушення митних правил, отримані від правоохоронних органів, а також органів, що здійснюють види контролю, зазначені у частині 1 статті 319 цього Кодексу; офіційні письмові повідомлення про вчинення порушення митних правил, отримані від митних та правоохоронних органів іноземних держав, а також від міжнародних організації.

Відповідно до статті 495 МК України доказами у справі про порушення митних правил є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку встановлюються наявність або відсутність порушення митних правил, винність особи у його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи, які встановлюються протоколом про порушення митних правил, протоколами процесуальних дій, додатками до них, поясненнями особи, яка притягується до відповідальності, свідків, висновком експерта та іншими документами.

Пунктом 1 частини 1 статті 95 МК України встановлені строки транзитних перевезень для автомобільного транспорту - 10 діб (у разі переміщення в зоні діяльності однієї митниці - 5 діб).

Частинами 5, 8 статті 102 МК України (в редакції станом на 24 листопада 2018 року) встановлено, що для завершення митного режиму транзиту особою, відповідальною за дотримання вимог митного режиму, до закінчення строку, визначеного статтею 95 цього Кодексу, органу доходів і зборів призначення повинні бути представлені товари, поміщені у митний режим транзиту, та митна декларація або інший документ, визначений статтею 94 цього Кодексу.

Митний режим транзиту також припиняється у разі конфіскації товарів, їх повної втрати внаслідок аварії або дії обставин непереборної сили, за умови підтвердження факту аварії або дії обставин непереборної сили у порядку, встановленому центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну податкову і митну політику.

Відповідальність за частиною 6 статті 470 МК України настає за перевищення встановленого статтею 95 цього Кодексу строку доставки транспортних засобів особистого користування та транспортних засобів комерційного призначення більше ніж на тридцять діб, а так само втрата цих транспортних засобів, у тому числі їх розкомплектування.

Судовим розглядом встановлено, що 24 листопада 2018 року о 0005 год. громадянкою України ОСОБА_1 ввезено на митну територію України через міжнародний пункт пропуску для автомобільного сполучення «Гоптівка-Нехотєєвка» (в зоні діяльності Харківської митниці ДФС) транспортний засіб особистого користування «VW PASSAT», р.н. НОМЕР_1 , VIN-код НОМЕР_2 в митному режимі «транзит», з встановленим терміном вивезення до 04 грудня 2018 року включно.

Листом Харківської митниці ДФС від 10 жовтня 2019 року № 7776/ДНЗ/20-70-65-01 ОСОБА_1 було запропоновано 01 листопада 2019 року з`явитися до митного поста «Магістральний» (міжнародного пункту пропуску для автомобільного сполучення «Гоптівка-Нехотєєвка») Харківської митниці ДФС для надання пояснень стосовно порушення терміну транзитного перевезення, який встановлено статтею 95 МК України (а.с. 6-7).

ОСОБА_1 у визначений термін до Харківської митниці ДФС не з`явилась, пояснень стосовно порушення терміну транзитного перевезення транспортного засобу особистого користування «VW PASSAT», р.н. НОМЕР_1 , VIN-код НОМЕР_2 не надала.

Апеляційний суд вважає, що при розгляді справи про адміністративне правопорушення стосовно ОСОБА_1 суддею відповідно до статті 495 МК України, статті 252 КУпАП на підставі доказів, наявних в матеріалах справи, повно і всебічно встановлено фактичні обставини адміністративного правопорушення.

Зібрані докази у справі про правопорушення митних правил апеляційний суд визнає належними, допустимими та такими, що відповідають вимогам статті 495 МК України.

Доводи апеляційної скарги про те, що представник митниці ввів суддю в оману, не надавши повної достовірної інформації щодо роботи автоматизованої системи та обміном інформації між державними структурами, що використовуються під час митного контролю, що вплинуло на результат розгляду справи, апеляційний суд до уваги не приймає, оскільки вони є безпідставними та не спростовують висновків судді про перевищення ОСОБА_1 терміну транзитного перевезення встановлено статтею 95 МК України.

При цьому, апеляційний суд враховує, що згідно з нормами МК України, КУпАП апеляційному суду належить вирішити правове питання щодо факту адміністративного правопорушення, а не питання використання митними органами нормативно-правових актів та відомчих інструкцій, які використовують митні органи при перевірці, виявленні та фіксації порушення митних правил.

Доводи апеляційної скарги щодо неотримання ОСОБА_1 судових повісток не є безумовною підставою для скасування постанови судді.

З матеріалів справи вбачається, що 04 листопада 2019 року Харківською митницею ДФС направлено на адресу ОСОБА_1 копію протоколу про порушення митних правил, в якому, крім іншого, вказано про розгляд справи в Київському районному суду м. Харкова (а.с. 14).

Зазначене відправлення повернуто з відміткою листоноші «за закінченням встановленого терміну зберігання». Також згідно з відмітками на відправлені 07 листопада 2019 року ОСОБА_1 листоношою залишено повідомлення про наявність рекомендованого відправлення (а.с. 15).

Крім того, 23 січня 2020 року та 12 березня 2020 року повторно Харківською митницею ДФС направлено на адресу ОСОБА_1 повідомлення про необхідність прибути до суду, які повернулися відправнику без вручення (а.с. 31-33).

За вказаних обставин повернута до районного суду й судова повістка адресована ОСОБА_1 про її виклик у судове засідання (а.с. 36).

ОСОБА_1 поштові відправлення не отримувала, рухом справи не цікавилась, до Харківської митниці ДФС та суду не з`являлась, будь-яких беззаперечних доказів про необізнаність ОСОБА_1 про наявність стосовно неї судового провадження матеріали справи не місять.

Справа про порушення митних правил в провадженні районного суду перебувала з 17 березня 2020 року.

Статтею 525 МК України визначені строки розгляду справи про порушення митних правил.

Згідно з одним із принципів судочинства визнано пріоритет публічного інтересу над приватним. Безпідставне умисне затягування розгляду справи нівелює завдання МК України яким є своєчасне, всебічне, повне та об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її з дотриманням вимог закону, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню порушень митних правил, та запобігання таким правопорушенням.

Крім того, недотримання строків розгляду справ про порушення митних правил порушує конституційне право на судовий захист і негативно впливає на ефективність та авторитет судової влади.

Суд першої інстанції розглянувши справу за відсутністю ОСОБА_1 обґрунтував та навів мотиви такого розгляду, з якими погоджується апеляційний суд.

Доводи апеляційної скарги про те, що висновок експерта є неналежним доказом у справі та враховувати його при розгляді справі неможливо, апеляційний суд до уваги не приймає з огляду на наступне.

Проведення експертного дослідження в рамках даного провадження не утворює для ОСОБА_1 будь-яких наслідків, оскільки санкція частини 3 статті 470 МК України, яка застосована суддею до ОСОБА_1 з врахуванням Закону України «Про внесення змін до Митного кодексу України щодо тимчасового порядку застосування статей 470 та 481» № 395- ІХ від 19 грудня 2019 року не передбачає накладення штрафу в розмірі вартості безпосередніх предметів порушення митних правил.

Щодо вимоги апеляційної скарги про закриття справи про порушення митних правил, у зв`язку з закінченням строків накладення адміністративного стягнення, апеляційний суд виходить з наступного.

Відповідно до частини 1 статті 467 МК України передбачено, що якщо справи про порушення митних правил відповідно до статті 522 цього Кодексу розглядаються митними органами або судами (суддями), адміністративне стягнення за порушення митних правил може бути накладено не пізніше ніж через шість місяців з дня виявлення правопорушення. Строк накладення адміністративних стягнень у справах про порушення митних правил зупиняється на час розгляду таких справ судом.

Порушення ОСОБА_1 встановленого статтею 95 МК України строку транзитного перевезення, за що встановлена відповідальність за частиною 6 статті 470 МК України митницею встановлено 10 жовтня 2019 року.

17 березня 2020 року справа про порушення митних правил надійшла до Київського районного суду м. Харкова, того ж дня її зареєстровано, присвоєно єдиний унікальний номер судової справи та визначено склад суду.

Відповідно 17 березня 2020 року відбулось зупинення строку накладення адміністративних стягнень у справах про порушення митних правил відповідно до частини 1 статті 467 МК України.

За вказаних обставин, підстав для закриття про провадження у справі про порушення митних правил на підставі пункту 7 частини 1 статті 247 КУпАП, у зв`язку з закінченням строку накладення адміністративного стягнення у справах про порушення митних правил, передбаченого частиною 1 статті 467 МК України, апеляційний суд не вбачає.

Разом з цим, апеляційний суд не вбачає підстав для задоволення клопотання ОСОБА_1 про витребування з Слобожанської митниці Держмитслужби інформації, оскільки під час судового розгляду встановлено, що порушення терміну транзитного перевезення транспортного засобу особистого користування «VW PASSAT», р.н. НОМЕР_1 , VIN-код НОМЕР_2 митницею виявлено саме 10 жовтня 2019 року, що і стало підставою відповідно до статті 488, пункту 1 частини 1 статті 491 МК України для початку провадження у справі про порушення митних правил.

На підставі вищевикладеного, під час апеляційного перегляду справи за доводами апеляційної скарги ОСОБА_1 апеляційним судом не встановлено неправильне застосування судом першої інстанції норм матеріального права або порушення норм процесуального права, та підстав для скасування постанови судді Київського районного суду м. Харкова від 19 травня 2020 року не вбачає.

Керуючись ст. ст. 458, 466, 467, 486, 487, 489, 491, 495, 522, 527, 528, 531 МК України, ст. ст. 284, 294, 295 КУпАП, -

п о с т а н о в и в :

Клопотання ОСОБА_1 про поновлення строку на апеляційне оскарження задовольнити.

Поновити ОСОБА_1 строк на апеляційне оскарження постанови судді Київського районного суду м. Харкова від 19 травня 2020 року.

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення.

Постанову судді Київського районного суду м. Харкова від 19 травня 2020 року залишити без змін.

Постанова набирає законної сили негайно після її винесення, є остаточною і оскарженню не підлягає.

Суддя Харківського

апеляційного суду О.А. Кружиліна