Справа № 644/329/20
Провадження № 3/644/254/20
П О С Т А Н О В А

Іменем України

31 березня 2020 р. Харків

Суддя Орджонікідзевського районного суду м.Харкова Бугера О.В., розглянувши матеріали про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ідентифікаційний код НОМЕР_1 , що працює головним бухгалтером ДП «Завод «Електроважмаш», що зареєстрована та мешкає АДРЕСА_1 , за ч.1 ст.163-1 КУпАП, -

ВСТАНОВИВ:

Відповідно до протоколу №17 від 17.01.2020 року ОСОБА_2 вчинила правопорушення ведення податкового обліку з порушенням встановленого порядку, а саме порушення п.п.198.1, п.198.3, 198.6 ст.198, п.200.1, п.200.4 ст.200, п.201.1., 201.10, ст.201 Податкового кодексу України, в частині формування податкового кредиту, та встановлено завищення семи від`ємного значення різниці між сумою податкових зобов`язань та сумою податкового кредиту на суму 214634 гривні, завищена сума заявленого бюджетного відшкодування у сумі 214634 гривні за жовтень 2019 року, акт №2/28-10-54-05-12/00213121 від 17.01.2020 року.

В судове засідання ОСОБА_2 не з`явилась, причини неявки суду не повідомила, її неявка не перешкоджає розгляду справи. 25.03.2020 року на адресу суду надішли письмові пояснення ОСОБА_2 , в яких вона просила прийняти та долучити їх до справи, провадження відносно неї закрити на підставі п.1 ст.247 КУпАП, а саме у зв`язку з відсутністю в її діях складу адміністративного правопорушення. В обґрунтування своєї позиції зазначила, що у якості доказу окрім протоколу, було додано акт перевірки за результатами виїзної документальної позапланової перевірки ДП «Завод Електроважмаш», яким встановлено порушення, а саме невідповідність обов`язкових реквізитів податкових накладних даним бухгалтерського обліку, що призвело до порушення вимог п.п.198.1, п.198.3, 198.6 ст.198, п.200.1, п.200.4 ст.200, п.201.1., 201.10, ст.201 Податкового кодексу України, в частині формування податкового кредиту, та встановлено завищення семи від`ємного значення різниці між сумою податкових зобов`язань та сумою податкового кредиту на суму 214634 гривні, завищена сума заявленого бюджетного відшкодування у сумі 214634 гривні за жовтень 2019 року. За результатами перевірки на підставі акту складено протокол №17 від 17.01.2020 року. Зазначала, що в її діях відсутні подія та склад адміністративного правопорушення, передбачені ч.1 ст.163-1 КУпАП, оскільки 30.01.2020 року ДЕ «Завод «Електроважмаш» отримано податкове повідомлення-рішення Офісу великих платників податків ДПС від 29.01.2020 року за №, яким ДП «Завод «Електроважмаш» було повідомлено про відсутність права на отримання бюджетного відшкодування за період жовтень 2019 року та відсутність права на врахування такої суми від`ємного значення при наданні бюджетного відшкодування ПДВ у розмірі 214634 гривні та штрафу у розмірі 53658,50 гривень. З висновками Акту перевірки ДП «Завод «Електроважмаш» не погодився та подав позовну заяву про скасування податкового повідомлення-рішення, що підтверджується відповідною ухвалою Харківського окружного адміністративного суду від 17.02.2020 року у справі №520/1678/20 про відкриття провадження. В позовні заяві визначено вимогу про скасування відповідного податкового повідомлення-рішення, призначено на 06.04.2020 року. Зважаючи на факт оскарження в адміністративному порядку податкового повідомлення-рішення сума грошового зобов`язання є неузгодженою. До остаточного рішення спору факт допущення порушення є невстановленим та не може бути підтвердженням наявності в діях посадової особи платника податку вини в порушення встановленого законом порядку ведення податкового обліку у формі умислу чи необережності, і відповідно підставою для притягнення даної особи до адміністративної відповідальності. Окрім цього, посилалась на те, що протокол не може бути визнаний процесуальним документом, що засвідчує факт вчиненого правопорушення, оскільки податкові органи при його складанні обмежились виключно перерахуванням положень Податкового кодексу України не розкриваючи сутності цих правопорушень. Також зазначала, що в протоколу не зазначено дату вчинення адміністративного правопорушення, оскільки в ньому зазначено лише період завищення сум від`ємного значення у жовтні 2019 року, дата складання протоколу це дата виявлення адміністративного правопорушення. Тобто, протокол, як доказ вчинення адміністративного правопорушення не містить в собі необхідних для вирішення адміністративної справи даних. Також, посилалась на вимог ст.38 КУпАП, які регламентують строки притягнення до адміністративної відповідальності та у разі спливу встановлених строків за наявності заперечень проти вчинення адміністративного правопорушення суд повинен встановити обставини наявності чи відсутності складу адміністративного правопорушення та лише після цього закрити провадження у справі.

Суд, дослідивши матеріали за протоколом, подані ОСОБА_2 заперечення із додатками, встанови наступне.

Статтею 7 КУАП встановлено, що провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності. Застосування уповноваженими на те органами і посадовими особами заходів адміністративного впливу провадиться в межах їх компетенції, у точній відповідності з законом.

За ч.1 ст. 9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Відповідно до вимог ст.280 КУпАП визначено, що орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до вимог ст.251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, свідків, а також іншими документами.

Відповідно до вимог ч.1ст.163-1 КУпАП передбачено адміністративну відповідальність за відсутність податкового обліку, порушення керівниками та іншими посадовими особами підприємств, установ, організацій встановленого законом порядку ведення податкового обліку, у тому числі неподання або несвоєчасне подання аудиторських висновків, подання яких передбачено законами України.

У якості доказу, окрім протоколу про вчинення адміністративного правопорушення, було надано копію акту перевірки. Актом про результати виїзної документальної позапланової перевірки ДП «Завод «Електроважмаш» №2/28-10-54-05-12/00213121 від 17.01.2020 року встановлено порушення п.п.198.1, 198.3, 198.6 ст.198, п.200.1, 200.4 ст.200, п.201.1, 201.10 ст.201 Податкового Кодексу України, в частині формування податкового кредиту та встановлено завищення суми від`ємного значенні різниці між сумою податкових зобов`язань та сумою податкового кредиту на суму 214634 гривні, завищена сума заявленого бюджетного відшкодування у сумі 214634 гривні за жовтень 2019 року. 17.01.2020 року копія відповідного акту була отримана головним бухгалтером ДП «Завод «Електроважмаш» ОСОБА_2 , зазначено, що із висновками в акті перевірки не згодні.

21.01.2020 року до Харківського управління Офісу великих платників податків ДПС було подано письмове заперечення на акт щодо визнання правомірним задекларовану суму бюджетного відшкодування ПДВ за жовтень 2019 року. 29.01.2020 року Офісом великих платників податків ДПС було складено податкове повідомлення-рішення про відсутність права на отримання бюджетного відшкодування за період жовтень 2019 року та відсутність права на врахування такої суми від`ємного значення при наданні бюджетного відшкодування ПДВ у розмірі 214634 гривні та штрафу у розмірі 53658,50 гривень. Не погодившись із вказаним повідомлення-рішенням подано до Харківського окружного адміністративного суду позовну заяву, за якою відкрито провадження та підготовчий розгляд справи призначений на 02.03.2020 року. За даними сайту «Судова влада» розгляд справи відкладений до 06.04.2020 року.

Що стосується доводів ОСОБА_2 щодо не зазначення в протоколі часу вчинення адміністративного правопорушення та спливу строку притягнення до відповідальності суд зазначає наступне. В протоколі встановлено, що порушення було допущено при визначенні права на отримання бюджетного відшкодування за період жовтень 2019 року, дане правопорушення є триваючим та факт його виявлення встановлений актом перевірки від 17.01.2020 року, тому відповідний строк встановлений КупАП в 3 місяці обраховується з моменту складання акту. Тобто, на момент розгляд справи про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_2 строк не сплив.

Що стосується доводів про відсутність події і складу адміністративного правопорушення у діях ОСОБА_2 суд виходить з наступного. Відповідно до п.86.3 Податкового кодексу України акт (довідка) документальної виїзної перевірки, що визначено статтями 77 і 78 цього Кодексу, складається у двох примірниках, підписується посадовими особами контролюючого органу, які проводили перевірку, та реєструється у контролюючому органі протягом п`яти робочих днів з дня, що настає за днем закінчення установленого для проведення перевірки строку (для платників податків, які мають філії та/або перебувають на консолідованій сплаті, - протягом 10 робочих днів).

Відповідно до п.86.7. Податкового кодексу України у разі незгоди платника податків або його представників з висновками перевірки чи фактами і даними, викладеними в акті (довідці) перевірки, вони мають право подати свої заперечення та/або додаткові документи в порядку, визначеному пунктом 44.7 статті 44 цього Кодексу, до контролюючого органу, який проводив перевірку платника податків, протягом 10 робочих днів з дня, наступного за днем отримання акта (довідки). Такі заперечення та/або додаткові документи розглядаються контролюючим органом протягом семи робочих днів, що настають за днем їх отримання (днем завершення перевірки, проведеної у зв`язку з необхідністю з`ясування обставин, що не були досліджені під час перевірки та зазначені у зауваженнях), та платнику податків надсилається відповідь у порядку, визначеному статтею 58 цього Кодексу, для надсилання (вручення) податкових повідомлень-рішень. Відповідно до п. 56.10 Податкового кодексу України рішення центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову і митну політику, прийняте за розглядом скарги платника податків, є остаточним і не підлягає подальшому адміністративному оскарженню, але може бути оскаржене в судовому порядку. Згідно з п.п. 56.1, 56.2 ст. 56 Податкового кодексу України, рішення прийняті контролюючим органом, можуть бути оскаржені в адміністративному або судовому порядку.

Відповідно до п.56.15 ст.56 Податкового Кодексу України, скарга подана із дотриманням строків, визначених п. 56.3 цієї статті, зупиняє виконання платником податків грошових зобов`язань, визначених у податковому повідомленні-рішенні, на строк від дня подання такої скарги до контролюючого органу до дня закінчення процедури адміністративного оскарження. Протягом зазначеного строку податкові вимоги з податку, що оскаржуються, не надсилаються, а сума грошового зобов`язання, що оскаржується, вважається неузгодженою. ДП «Завод «Електроважмаш» було подано письмові заперечення проти складеного акту, в подальшому після складання повідомлення-рішення було подано позов до суду, відповідно до наданої суду копії ухвали Харківського окружного адміністративного суду було відкрито провадження за позовом ДП «Завод Електроважмаш» до Офісу великих платників податків ДПС про скасування податкового повідомлення-рішення, розгляд справи відкладений до 06.04.2020 року, тобто, сума грошового зобов`язання є неузгодженою та до остаточного вирішення цього спору факт допущення порушень не є встановленим, а тому відповідні твердження податкового органу відображають лише позицію однієї із сторін спору і не можуть бути висновком про наявність в діях посадової особи платника податку вини в порушенні встановленого законом порядку ведення податкового обліку у формі умислу чи необережності, і відповідно, бути підставою для притягнення цієї особи до адміністративної відповідальності. Враховуючи викладене, суд приходить до висновку, що в діях ОСОБА_2 відсутній склад адміністративного правопорушення передбаченого ч. 1 ст. 163-1 КУпАП, оскільки податкове повідомлення-рішення, яке складене на підставі акту за результатами камеральної перевірки оскаржене, є неузгодженим, та до остаточного вирішення спору факт допущення правопорушення є невстановленим.

Відповідно до п.1 ст. 247 КУпАП, провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочате, а розпочате підлягає закриттю за таких обставин, як відсутність події і складу адміністративного правопорушення.

Керуючись ст. 247 КУпАП, суд,

ПОСТАНОВИВ:

Закрити провадження у справі про адміністративне правопорушення за ч. 1 ст. 163-1 КУпАП стосовно ОСОБА_1 , у зв`язку із відсутністю в її діях події та складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена шляхом подачі апеляційної скарги до Харківського апеляційного суду через Орджонікідзевський районний суд м. Харкова протягом десяти днів з дня її проголошення.

Суддя Бугера О. В.