ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27 березня 2020р. Суддя Хортицького районного суду м.Запоріжжя Мурашова Наталія Анатоліївна, розглянувши адміністративний матеріал, що надійшов з Хортицького ВП Дніпровського ВП ГУНП в Запорізькій області відносно

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , не працює, зареєстрований та мешкає за адресою: АДРЕСА_1

за ч.2 ст.187 КУпАП,

ВСТАНОВИВ:

29.01.2020р. до суду вперше надійшов вищевказаний адміністративний матеріал.

Постановою суду від 29.01.2020р. матеріал було повернуто до Хортицького ВП Дніпровського ВП ГУНП в Запорізькій області для доопрацювання.

11.03.2020р. матеріал повторно надійшов до суду. Зазначені в постанові суду від 29.01.2020р. недоліки не усунені.

Згідно з протоколом про адміністративне правопорушення серії ГР №288381, складеним 29.10.2019р. дільничним офіцером поліції Хортицького ВП Дніпровського ВП ГУНП в Запорізькій області Шевченко В.В., ОСОБА_1 , який знаходиться під адміністративним наглядом, 29.10.2019р. в 22.20год. був відсутній за місцем свого мешкання: АДРЕСА_1 , чим порушив встановлені обмеження та вчинив правопорушення, передбачене ч.2 ст.187 КУпАП.

ОСОБА_1 в судове засідання не прибув за невідомими причинами, про час та місце судового розгляду повідомлявся належним чином.

Відповідно до ст.268 КУпАП суд вважає можливим розглянути справу у відсутність правопорушника.

Суд, дослідивши матеріали справи, приходить до таких висновків.

Згідно з ст.7 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

Завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом (ст.245 КУпАП).

Відповідно до ст.280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують чи обтяжують відповідальність, чи заподіяно матеріальну шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Вирішуючи справу, суд виходить з того, що розгляд справи про адміністративне правопорушення здійснюється щодо правопорушника в межах протоколу про адміністративне правопорушення, який є єдиною підставою для ініціювання притягнення особи до адміністративної відповідальності, окрім виключень, зазначених у ст.258 КУпАП. Протокол про адміністративне правопорушення як підстава для притягнення особи до відповідальності та як один із засобів доказування (ст.251 КУпАП) у будь-якому разі повинен відповідати вимогам ст.256 КУпАП.

Відповідно до ст.256 КУпАП в протоколі про адміністративне правопорушення зазначається: дата і місце його складання, посада, прізвище, ім`я, по-батькові особи, яка склала протокол, відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності, місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення, нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення, прізвища, адреси свідків і потерпілих, якщо вони є, пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, інші відомості, необхідні для вирішення справи.

По-перше, в порушення ст.256 КУпАП в протоколі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 не зазначено на підставі якого документа було встановлено відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності (назва, номер, серія документа, ким та коли він виданий).

Матеріали справи не містять жодних відомостей про те, що уповноваженою на складання протоколу особою були вжиті заходи щодо встановлення відомостей про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності, на підставі належних документів, які посвідчують особу. Копія відповідних документів до матеріалів справи не долучена.

По-друге, ч.2 ст.187 КУпАП передбачає адміністративну відповідальність за порушення правил адміністративного нагляду особами, щодо яких встановлено такий нагляд, а саме: 1) неявка за викликом органу Національної поліції у вказаний термін і ненадання усних або письмових пояснень з питань, пов`язаних з виконанням правил адміністративного нагляду; 2) неповідомлення працівників Національної поліції, які здійснюють адміністративний нагляд, про зміну місця роботи чи проживання або про виїзд за межі району (міста) у службових справах; 3) порушення заборони виходу з будинку (квартири) у визначений час, який не може перевищувати восьми годин на добу; 4) порушення заборони перебування у визначених місцях району (міста); 5) нереєстрація в органі Національної поліції, якщо вони вчинені повторно протягом року після накладення адміністративного стягнення за ч.1 ст.187 КУпАП.

Так, в порушення вимог ст.256 КУпАП в протоколі ГР №288381 від 29.10.2019р. відносно ОСОБА_1 не зазначено відомості, коли було встановлено адміністративний нагляд, на який строк, з якими обмеженнями. Відповідні докази до протоколу також не додані.

Крім того, протокол не містить відомостей і до нього не додані докази на підтвердження того, що ОСОБА_1 вчинив дане адміністративне правопорушення повторно протягом року після накладання адміністративного стягнення за ч.1 ст.187 КУпАП.

Зазначені недоліки були підставою для повернення даного адміністративного матеріалу для доопрацювання до Хортицького ВП Дніпровського ВП ГУНП в Запорізькій області, однак усунені не були.

Отже, в матеріалах справи відсутні будь-які належні та допустимі докази наявності в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч.2 ст.187 КУпАП.

У своїх рішеннях, в тому числі і проти України, ЄСПЛ неодноразово наголошував на необхідності суворого дотримання процедури притягнення особи до відповідальності (як кримінальної, так і адміністративної).

Притягнення особи до адміністративної відповідальності можливе лише за умови наявності юридичного складу адміністративного правопорушення, в т.ч. вини особи у його вчиненні, яка підтверджена належними та допустимими доказами.

П.2 ст.6 Конвенції про основні права та свободи людини і відповідна практика ЄСПЛ вимагає, щоб при здійсненні своїх повноважень судді відійшли від упередженої думки, що підсудний вчинив злочинне діяння, так як обов`язок доведення цього лежить на обвинуваченні та будь-який сумнів трактується на користь підсудного.

Деталі обвинувачення мають дуже суттєве значення, а його неконкретність розглядається ЄСПЛ як порушення права на захист (Справа «Маттоціа проти Італії» від 25 липня 2000 року).

Особа вважається невинуватою до тих пір, поки її вина не буде доказана у встановленому законом порядку. Ніхто не зобов`язаний доводити свою невинуватість у вчиненні злочину. Обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь (ст.62 Конституції України).

Таким чином, виходячи з вимог ст.62 Конституції України, ст.252,280 КУпАП, оцінивши обставини справи та надані докази, суд приходить до висновку про відсутність в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч.2 ст.187 КУпАП, у зв`язку з чим на підставі п.1 ч.1 ст.247 КУпАП провадження в справі слід закрити.

Керуючись ст.7,9,187,245,247,256,268,280,283 КУпАП,

П О С Т А Н О В И В:

Провадження у справі про адміністративного правопорушення за ч.2 ст.187 КУпАП відносно ОСОБА_1 закрити у зв`язку з відсутністю складу адміністративного правопорушення.

Постанова суду може бути оскаржена до Запорізького апеляційного суду через Хортицький районний суд м.Запоріжжя протягом десяти днів з дня її винесення.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку на подання апеляційної скарги.

Суддя Хортицького районного суду

м. Запоріжжя Н.А. Мурашова

27.03.2020