Справа №705/25/20
3/705/630/20
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

25 березня 2020 року м. Умань

Суддя Уманського міськрайонного суду Черкаської області Мазуренко Ю.В., розглянувши матеріали, які надійшли від Уманського РВП УВП ГУНП в Черкаській області про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , непрацюючого, проживаючого по АДРЕСА_1 , за вчинення адміністративного правопорушення,

- передбаченого ст. 173-2 ч.1 КУпАП,-

В С Т А Н О В И В:

В провадженні Уманського міськрайонного суду знаходиться адміністративний матеріал про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173-2 ч.1 КУпАП.

Згідно з протоколу серії ГР № 266662 від 18.11.2019 року про адміністративне правопорушення, вбачається, що ОСОБА_1 , 04.11.2019 року близько 17 год. 40 хв. по АДРЕСА_2 виражався нецензурною лайкою в адресу дружини ОСОБА_2 . Своїми діями ОСОБА_2 вчинив адміністративне правопорушення, передбачене ч.1 ст. 173-2 КУпАП.

Постановою судді Уманського міськрайонного суду Кормана О.В. від 03.02.2020 р. відповідний адміністративний матеріал було повернуто до Уманського РВП УВП ГУНП в Черкаській області для доопрацювання та було зазначено недоліки, а саме встановити фактичне місце проживання ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , а також забезпечити їх явку до суду одночасно з направленням протоколу про адміністративне правопорушення. Постанова виконана не була і матеріал повторно надійшов до Уманського міськрайонного суду 05.03.2020 р.

ОСОБА_1 , викликався в судове засідання, призначене на 25.03.2020 року, проте в судове засідання не з`явився, про причини неявки суд не повідомив.

Таким чином, суддя приходить до висновку, що ОСОБА_1 достовірно знаючи, що відносно нього був складений протокол про адміністративне правопорушення, був повідомлений про розгляд матеріалів, однак зловживаючи своїми процесуальними правами у судові засідання не з`являвся і доказів з приводу поважності причин неявки в судові засідання, не надав. Вищевикладене дає суду підстави для розгляду справи за його відсутності, враховуючи скорочені строки розгляду справ про адміністративні правопорушення, передбачені ст.277 КУпАП.

Вказане узгоджується з рішенням Європейського суду з прав людини від 08.11.2005 року у справі «Смірнов проти України», відповідно до якого в силу вимог ч.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінку сторін, предмету спору. Нездатність суду об`єктивно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи, є порушенням ч.1 ст.6 даної Конвенції.

В своїх рішеннях Європейський суд також наголошує, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Таку поведінку та відношення до своїх процесуальних прав та обов`язків зі сторони ОСОБА_1 , суд розцінює як прояв повного правового нігілізму, тобто деформаційного стану правосвідомості особи, який характеризується усвідомленим ігноруванням вимог закону, цінності права, зневажливим ставленням до правових принципів.

Суддя вважає за можливе проводити розгляд справи за відсутності ОСОБА_1 , оскільки подальше перенесення судового розгляду призведе до збігання строків для накладення стягнення на особу, яка притягається до адміністративної відповідальності, та таким чином уникнення його від адміністративної відповідальності за скоєння правопорушення.

Повно та всебічно дослідивши матеріали адміністративної справи, суддя вважає, що справу необхідно повернути на дооформлення до Уманського РВП УВП ГУНП в Черкаській області з наступних підстав.

Згідно ч. 2 ст. 7 КУпАП, провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюються на основі суворого додержання законності.

Відповідно до положень ст. 255 КУпАП обов`язок щодо належного оформлення матеріалів справи про адміністративне правопорушення покладається на уповноважених посадових осіб органів внутрішніх справ. Однак дані матеріали оформленні неналежним чином, у встановленому законом порядку.

Відповідно до ст. 256 КУпАП «Зміст протоколу про адміністративне правопорушення» - у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються дата і місце його складення; місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення, прізвища, адреси свідків, потерпілих, пояснення особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, тощо. Протокол підписується особою, яка його склала і особою, яка притягується до адміністративної відповідальності. У разі відмови особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, від підписання протоколу, в ньому робиться запис про це. Також при складанні протоколу особі, яка притягається до адміністративної відповідальності, роз`яснюються його права і обов`язки передбачені ст. 268 КУпАП, про що робиться відмітка в протоколі.

У відповідності до положення ст. 9 КУпАП - адміністративним правопорушенням визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Склад адміністративного правопорушення включає в себе ознаки, які характеризують зовнішній прояв поведінки особи, його спрямованість та наслідки; ознаки, що характеризують правопорушника і його психічне ставлення до скоєного. Відповідно ознаки складу адміністративного правопорушення об`єднаються у чотири групи (елементи): об`єкт адміністративного правопорушення, об`єктивна сторона адміністративного правопорушення, суб`єкт адміністративного правопорушення та суб`єктивна сторона адміністративного правопорушення. Всі зазначені елементи складу адміністративного правопорушення є обов`язковими. Суб`єктивна сторона - відображає психічне ставлення особи до скоєного діяння і наслідків, що наступають в результаті цього діяння. Вина особи - є необхідним елементом суб`єктивної сторони.

У протоколі не викладено суть правопорушення згідно диспозиції ст. 173-2 КУпАП.

Частина 1 статті 173-2 КУпАП передбачає відповідальність за вчинення домашнього насильства, насильства за ознакою статті, тобто умисне вчинення будь-яких діянь ( дій чи бездіяльності) фізичного, психологічного чи економічного характеру (застосування насильства, що не спричинило тілесних ушкоджень, погрози, образи чи переслідування, позбавлення житла, їжі, одягу, іншого майна або коштів, на які потерпілий має передбачене законом право, тощо), внаслідок чого могла бути чи була завдана шкода фізичному чи психічному здоров`ю потерпілого, а так само невиконання термінового заборонного припису особою, стосовно якої він винесений, або неповідомлення уповноваженим підрозділам органів Національної поліції України про місце свого тимчасового перебування в разі його винесення.

У протоколі про адміністративне правопорушення не вказано наслідки, які настали в результаті дій ОСОБА_1 і які передбачені ч.1 ст. 173-2 КУпАП.

Відповідно до ст. 1 Закону України «Про попередження насильства в сім`ї» членами сім`ї є особи, які перебувають у шлюбі; проживають однією сім`єю, але не перебувають у шлюбі між собою; їхні діти; особи, які перебувають під опікою чи піклуванням; є родичами прямої або непрямої лінії споріднення за умови спільного проживання.

Насильство в сім`ї - будь-які умисні дії фізичного, сексуального, психологічного чи економічного спрямування одного члена сім`ї по відношенню до іншого члена сім`ї, якщо ці дії порушують конституційні права і свободи члена сім`ї як людини та громадянина і наносять йому моральну шкоду, шкоду його фізичному чи психічному здоров`ю.

Фізичне насильство в сім`ї - умисне нанесення одним членом сім`ї іншому члену сім`ї побоїв, тілесних ушкоджень, що може призвести або призвело до смерті постраждалого, порушення фізичного чи психічного здоров`я, нанесення шкоди його честі і гідності.

Сексуальне насильство в сім`ї - протиправне посягання одного члена сім`ї на статеву недоторканість іншого члена сім`ї, а також дії сексуального характеру по відношенню до дитини, яка є членом цієї сім`ї.

Психологічне насильство в сім`ї - насильство, пов`язане з дією одного члена сім`ї на психіку іншого члена сім`ї шляхом словесних образ або погроз, переслідування, залякування, якими навмисно спричиняється емоційна невпевненість, нездатність

захистити себе та може завдаватися або завдається шкода психічному здоров`ю.

Економічне насильство в сім`ї - умисне позбавлення одним членом сім`ї іншого члена сім`ї житла, їжі, одягу та іншого майна чи коштів, на які постраждалий має передбачене законом право, що може призвести до його смерті, викликати порушення фізичного чи психічного здоров`я.

Відповідно до ст.4 Закону України «Про попередження насильства в сімї» визначено, що підставами для вжиття заходів з попередження насильства в сім`ї є: заява про допомогу жертви насильства в сім`ї або члена сім`ї, стосовно якого існує реальна загроза вчинення насильства в сім`ї; висловлене жертвою насильства в сім`ї або членом сім`ї, стосовно якого існує реальна загроза вчинення насильства в сім`ї, бажання на вжиття заходів з попередження насильства в сім`ї у разі, якщо повідомлення або заява надійшли не від нього особисто; отримання повідомлення про застосування насильства в сім`ї або реальної загрози його вчинення стосовно дитини, яка є членом цієї сімї, чи недієздатного члена сім`ї.

Заява та повідомлення про застосування насильства в сім`ї або реальної загрози його вчинення приймаються за місцем проживання постраждалого органами, зазначеними в п.п.1,2 ч.1 ст.3 цього Закону.

Орган, до якого надійшла заява або надійшло повідомлення про вчинення насильства в сім`ї або реальну загрозу його вчинення, розглядає заяву чи повідомлення та вживає в межах своїх повноважень передбачені законом заходи з попередження насильства в сім`ї.

Порядок розгляду заяв та повідомлень про вчинення насильства в сім`ї або реальну загрозу його вчинення затверджується Кабінетом Міністрів України.

Такий Порядок розгляду заяв та повідомлень про вчинення насильства в сім`ї або реальну його загрозу, затверджено постановою Кабінету Міністрів України №616 від 26.04.2003 року, з наступними змінами та визначає механізм прийняття, обліку і розгляду заяв та повідомлень про вчинення насильства в сім`ї або реальну його загрозу.

Незважаючи на вказані вимоги закону в доданих до протоколу матеріалах відсутні відомості про склад сім`ї потерпілого ОСОБА_2 , які б слугували підставою для початку провадження у справі про адміністративне правопорушення, а також підставою для складання протоколу за ст.173-2 КУпАП. А саме, відсутні дані, які б вказували на те, що ОСОБА_1 є суб`єктом правопорушення передбаченого ст. 173-2 КУпАП, за ознаками, зазначеними у ст. 1 Закону України «Про попередження насильства в сім`ї».

Суддя вивчивши матеріали адміністративної справи, вважає, що є підстави для повернення їх на дооформлення оскільки, в протоколі про адміністративне правопорушення серії ГР № 266662 від 18.11.2019 року не зазначено об`єктивну сторону адміністративного правопорушення з врахування особливостей диспозиції ч.1 ст.173-2 КУпАП, до матеріалів адміністративної справи всі документи долучені в копіях, які не завірені належним чином відповідно до вимог чинного законодавства України.

Також у графі «У присутності понятих:…» та у графі «Свідки:…» не зазначено прізвища, імена, по батькові, місця проживання осіб, які були присутні при вчиненні ОСОБА_1 адміністративного правопорушення та можуть підтвердити дану обставину.

Крім того, у матеріалах наявний протокол прийняття заяви про вчинене кримінальне правопорушення, проте було відсутнє кінцеве процесуальне рішення, прийняте за результатами досудового розслідування за вказаною заявою, що позбавляє можливості визначитись, чи правомірним буде вирішення справи в порядку КУпАП, якщо на даний час здійснюється досудове розслідування, а також визначити строк накладення адміністративного стягнення згідно вимог ст. 38 КУпАП.

Згідно ст.251 КУпАП, доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган або посадова особа встановлює наявність або відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, а також іншими документами.

Зазначені недоліки суддя відносить до суттєвих порушень вимог діючого КУпАП, що не дозволяють здійснити всебічне, повне і об`єктивне дослідження всіх обставин справи у їх сукупності та прийняти законне і обґрунтоване рішення по справі у відповідності з діючим КУпАП.

Стаття 62 Конституції України зазначає, що вина особи, яка притягується до відповідальності, має бути доведена належним чином, а не ґрунтуватися на припущеннях.

Аналогічного роду положення закріплено і у ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, які зводяться до того, що кожен вважається невинуватим доти, доки його вину не буде доведено в законному порядку.

Частиною 2 статті 268 КУпАП встановлено, що при розгляді справ про адміністративні правопорушення, передбачені, зокрема, ст. 173-2 ч.1 КпАП України, присутність особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, є обов`язковою.

З метою всебічності та об`єктивності, оперативності та своєчасності розгляду справи даної категорії з обов`язковою участю особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, суд приходить до висновку про зобов`язання відділу поліції забезпечити явку до суду особи, відносно якої складено адміністративний протокол за ст. 173-2 ч.1 при повторному направленні для розгляду адміністративного матеріалу за ст.173-2 ч. 1 КУпАП України.

Беручи до уваги викладене, суддя вбачає підстави для повторного повернення до Уманського РВП УВП ГУНП в Черкаській області на дооформлення адміністративного матеріалу про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173-2 ч.1 КУпАП, у зв`язку з його невідповідністю вимогам чинного законодавства України.

Керуючись ст. ст. 255, 256, 283, 284- 285КУпАП,

П О С Т А Н О В И В:

Повернути до Уманського РВП УВП ГУНП в Черкаській області адміністративний матеріал відносно ОСОБА_1 , що складений за ст.173-2 ч.1 КУпАП, для дооформлення.

Зобов`язати Уманський РВП УВП ГУНП в Черкаській області забезпечити явку особи відносно якої складено адміністративні матеріали при повторному направленні до суду для розгляду адміністративних матеріалів за ст.173-2 ч.1 КпАП України відносно ОСОБА_1 .

Постанова оскарженню не підлягає.

Суддя: Ю.В. Мазуренко