ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

09 квітня 2020 р. м. Марганець

Суддя Марганецького міського суду Хомченко С.І., розглянувши матеріали, які надійшли з Марганецького ВП НВП ГУНП України в Дніпропетровській області, про притягнення до адміністративної відповідальності:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ,

мешкає: АДРЕСА_1

працює: ПП « ОСОБА_1 »

за ст. 124, ч. 2 ст. 139 КУпАП, -

В С Т А Н О В И В :

Згідно протоколу про адміністративне правопорушення серії БД № 272566 від 14 лютого 2020 року, ОСОБА_1 вчинив адміністративне правопорушення, передбачене ст. 124КУпАП, а саме - 14 лютого 2020 року о 11.30 годині, по вул. Бестужева в м. Марганець керуючи автомобілем «ДАФ» номерний знак НОМЕР_1 , з причепом «pacton» номерний знак « НОМЕР_2 », перевозив вантаж ексковатор марки CASE 1088LS, рухаючись під зазізничним мостом 113 км Придніпровської залізниці, позначеному дорожнім знаком 3.18, не був уважним, не стежив за дорожньою обстановкою, в наслідок чого допустив зіткнення із залізничною спорудою, в результаті чого транспортний засіб, вантаж отримали механічні пошкодження та пошкоджено споруду залізничного мосту, порушивши вимоги п. 1.5, 2.3 б, д, є ПДР та скоїв правопорушення, яке передбачене ст.124 КУпАП.

Згідно протоколу про адміністративне правопорушення серії БД № 272554 від 14 лютого 2020 року, ОСОБА_1 вчинив адміністративне правопорушення, передбачене ч.2 ст. 139КУпАП, а саме - 14 лютого 2020 року о 11.30 годині, по вул. Бестужева в м. Марганець керуючи автомобілем «ДАФ» номерний знак НОМЕР_1 , з причепом «pacton» номерний знак « НОМЕР_2 », перевозив вантаж ексковатор марки CASE 1088LS, рухаючись під зазізничним мостом 113 км Придніпровської залізниці де пошкодив споруду залізничного мосту 113 км. спричинивши при цьому пошкодження транспортного засобу та вантажу, порушивши вимоги п. 2.3 (д) ПДР та скоїв правопорушення, яке передбачене ч.2 ст.139 КУпАП.

Відповідно до вимог ст. 245 КУпАП завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є, зокрема, своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин справи.

Відповідно до ст. 280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Поняття справедливого судового розгляду передбачає можливість для особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, бути присутнім на засіданні. Ця можливість випливає із об`єкта і цілі ст. 6 ЄКПЛ, оскільки здійснення прав, гарантованих ст.6 Конвенції, передбачає можливість вказаної особи бути вислуханою, а також необхідність перевірити точність її тверджень і спів ставити їх з матеріалами судової справи.

Таким чином, доступ до суду є аспектом права на справедливий суд, порушення якого (права на доступ) неодноразово визнавалось ЄСПЛ, зокрема в справах «Кутіч проти Хорватії», заява № 487778/99 п.25. ЄСПЛ 2002-11, «Меньшакова проти України», заява № 377/02 від 08.04.2010 р.

Провадження у справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

Застосування уповноваженими на те органами і посадовими особами заходів адміністративного впливу провадиться в межах їх компетенції, у точній відповідності з законом.

Додержання вимог закону при застосуванні заходів впливу за адміністративні правопорушення забезпечується систематичним контролем з боку вищестоящих органів і посадових осіб, правом оскарження, іншими встановленими законом способами.

Відповідно до ст. 9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Адміністративна відповідальність за правопорушення, передбаченні цим Кодексом, настає, якщо ці порушення за своїм характером не тягнуть за собою відповідно до закону кримінальної відповідальності.

ОСОБА_1 свою провину у вчинені адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 124, ч. 2 ст.139 КУпАП не визнав та пояснив, що 14 лютого 2020 року о 11 годині 30 хвилин він дійсно керував автомобілем з вантожом загальною висотою 3.50 метрів, а знак 3.18 ПДР допускає максимальну висоту 3.60 метрів.

Предстаник поліції в судовому засіданні пояснив, що він не заміряв висоту автомобіля з вантажом, а тільки заміряв висоту від дороги до краю мосту, яка була 3.40 метрів.

Заслухавши пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, представника ОСОБА_1 , працівника поліції та дослідивши матеріали справи, суд приходить до наступного.

Згідно з ст. 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Так, ст.124 КУпАП передбачає адміністративну відповідальність за порушення Порушення учасниками дорожнього руху правил дорожнього руху, що спричинило пошкодження транспортних засобів, вантажу, автомобільних доріг, вулиць, залізничних переїздів, дорожніх споруд чи іншого майна.

Так, ч. 2 ст.139 КУпАП передбачає адміністративну відповідальність за порушення, передбачені ч. 1 ст.139 КУпАП, що спричинили пошкодження транспортних засобів, вантажів чи іншого майна.

До суду направлений протокол про адміністративне правопорушення серія БД № 272566, в якому зазначено, що 14 лютого 2020 року о 11.30 годині, по вул. Бестужева в м. Марганець керуючи автомобілем «ДАФ» номерний знак НОМЕР_1 , з причепом «pacton» номерний знак « НОМЕР_2 », перевозив вантаж ексковатор марки CASE 1088LS, рухаючись під зазізничним мостом 113 км Придніпровської залізниці, позначеному дорожнім знаком 3.18, не був уважним, не стежив за дорожньою обстановкою, в наслідок чого допустив зіткнення із залізничною спорудою, в результаті чого транспортний засіб, вантаж отримали механічні пошкодження та пошкоджено споруду залізничного мосту, порушивши вимоги п. 1.5, 2.3 б, д, є ПДР та скоївши правопорушення, яке передбачене за ст.124 КУпАП.

Також до суду направлений протокол про адміністративне правопорушення серія БД № 272554, в якому зазначено, що 14 лютого 2020 року о 11.30 годині, по вул. Бестужева в м. Марганець керуючи автомобілем «ДАФ» номерний знак НОМЕР_1 , з причепом «pacton» номерний знак « НОМЕР_2 », перевозив вантаж ексковатор марки CASE 1088LS, рухаючись під зазізничним мостом 113 км Придніпровської залізниці де пошкодив споруду залізничного мосту 113 км. спричинивши при цьому пошкодження транспортного засобу та вантажу, порушивши вимоги п. 2.3 (д) ПДР та скоївши правопорушення, яке передбачене за ч.2 ст.139 КУпАП.

Однак, на доведеність вини ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 124, ч.2 139 КУпАП інспектором поліції не було зроблено замір висоти транспортного засобу з вантажом, а було здійснено замір висоти від дороги до краю мосту, яка була 3.40 метрів, що суперечить дорожньому знаку 3.18 ПДР, який передбачає в даному випадку "Рух транспортних засобів, висота яких перевищує 3.60 м, заборонено" забороняє рух транспортних засобів, габаритна висота яких (з вантажем чи без нього) більша зазначеної на знакові, що підтверджується схемою місця події та поясненнями інспектора поліції, що складав схему, а також поясненнями ОСОБА_1 .

Отже, відповідно до статті 62 Конституції України, положення якої знайшли подальшу конкретизацію внаціональному законодавстві України,особа вважається невинуватою у вчиненні правопорушення і не може бути піддана покаранню, доки її вину не буде доведено у порядку, передбаченому цим Кодексом, і встановлено обвинувальним вироком суду, що набрав законної сили. Ніхто не зобов`язаний доводити свою невинуватість у вчиненні кримінального правопорушення і має бути виправданим, якщо сторона обвинувачення не доведе винуватість особи поза розумним сумнівом. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на користь такої особи.

Стандарт доведення вини «поза розумним сумнівом» означає, що при доведенні винуватості особи не повинно залишатися жодного «розумного сумніву» в цьому, тоді як наявність такого «розумного сумніву» у винуватості особи є підставою для його виправдання. Недоведена вина прирівнюється до доведеної невинуватості.

Аналізуючи зібрані у справі про адміністративне правопорушення докази у їх сукупності, приходжу до висновку, що провадження по справі відносно ОСОБА_1 підлягає закриттю через відсутність в її діях складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 124, ч.2 139 КУпАП.

Згідно приписів ст. 62 Конституції України обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, отриманих незаконним шляхом, а також на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

При цьому всі викладені в Протоколі про адміністративне правопорушення обставини повинні бути належним чином перевірені та доводитися сукупністю належних і допустимих доказів.

Суд наголошує, що він не вправі самостійно змінювати, на шкоду особі фабулу, викладену у протоколі про адміністративне правопорушення, яка, по суті, становить виклад обвинувачення у вчиненні певного правопорушення, винуватість у скоєнні якого певною особою має доводитися в суді; суд також не має права самостійно відшукувати докази винуватості особи у вчиненні правопорушення. Адже діючи таким чином, суд неминуче перебиратиме на себе функції обвинувача, позбавляючись статусу незалежного органу правосуддя, що є порушенням ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі Конвенція).

Так, ч. 1 ст. 6 Конвенції передбачає, що «кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який … встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення».

Відповідно до ч. 2 ст. 6 Конвенції «кожен, кого обвинувачено у вчиненні кримінального правопорушення, вважається невинуватим доти, доки його вину не буде доведено в законному порядку». А згідно з положеннями ч. 3 ст. 6 Конвенції кожний обвинувачений у вчиненні кримінального правопорушення має щонайменше такі права: мати час і можливості, необхідні для підготовки свого захисту; захищати себе особисто чи використовувати юридичну допомогу захисника, вибраного на власний розсуд, або за браком достатніх коштів для оплати юридичної допомоги захисника одержувати таку допомогу безоплатно, коли цього вимагають інтереси правосуддя, тощо.

У справі «Малофєєва проти Росії» («Malofeyeva v. Russia», рішення від 30.05.2013 р., заява № 36673/04) ЄСПЛ встановив, серед іншого, порушення ч. 3 ст. 6 Конвенції у зв`язку з тим, що в протоколі про адміністративне правопорушення фабула правопорушення була сформульована лише в загальних рисах без конкретизації обставин вчинення правопорушення («проведення несанкціонованого пікету»), але національні суди, розглянувши справу без участі сторони обвинувачення (згідно законодавства РФ така участь не передбачена), відредагували фабулу правопорушення, зазначивши в постанові суду конкретні обставини правопорушення. У зв`язку з цим, на думку ЄСПЛ, заявниці була відома лише кваліфікація діяння, але не фактичні обставини обвинувачення, таким чином, вона була позбавлена можливості належної підготовки до захисту.

У рішенні у справі «Карелін проти Росії» («Karelin v. Russia», заява № 926/08, рішення від 20.09.2016 р.) ЄСПЛ розглянув ситуацію, коли національний суд при розгляді справи про адміністративне правопорушення без участі сторони обвинувачення, що цілком відповідало нормам російського законодавства, ініціював дослідження доказів обвинувачення та за результатами дослідження доказів притягнув особу до відповідальності, уточнивши в судовому рішенні фабулу правопорушення, усунувши певні розбіжності та неточності, які мали місце в протоколі про адміністративне правопорушення. При цьому, за логікою ЄСПЛ, за умови відсутності сторони обвинувачення та при наявності певної неповноти чи суперечностей, суду не залишилося нічого іншого, як взяти на себе функції сторони обвинувачення, самостійно відшукуючи докази винуватості особи, що становить порушення ч. 1 ст. 6 Конвенції в частині дотримання принципу рівності сторін і вимог змагального процесу (за цих умов особа позбавлена можливості захищатися від висунутого проти нього обвинувачення перед незалежним судом, а навпаки вона має захищатися від обвинувачення, яке, по суті, судом підтримується). Суд зауважує, що рішення у справі «Карелін проти Росії» набрало законної сили.

Підсумовуючи викладене, суд вважає, що обставини, які викладені у протоколах про адміністративне правопорушення серії БД № 272554, БД № 272566 від 14 лютого 2020 року не підтверджені належними та допустимими доказами по справі, які б свідчили про наявність в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст.124 ч.2 ст. 139 КУпАП, оскільки матеріалами. доданими до протоколів, не встановлено вину ОСОБА_1 у порушенні вимог дорожнього знаку "3.18". так як схемою місця події встановлено невідповідність висоті пройому мосту дорожньому знаку "3.18", а тому, оцінивши надані суду докази, суд вважає за необхідне провадження у справі закрити відповідно до ст. 247 п. 1, ст. 284 ч. 1 п. 3 КУпАП у зв`язку з відсутністю в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення.

Керуючись п. 1 ч. 1 ст. 247, п. 3 ч. 1 ст. 284 КпАП України, -

П О С Т А Н О В И В :

Провадження в справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 за ст. 124, ч. 2 ст. 139 КУпАП закрити за відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.

Постунову судді у справі про адміністративне правопорушення може бути оскаржено особою, яка притягується до адміністративної відповідальності, потерпілим, протягом 10 днів з дня винесення постанови, шляхом подачі апеляційної скарги до Дніпровського апеляційного суду через Марганецький міський суд Дніпроптеровської області.

Суддя

С.І. Хомченко