Провадження № 3/760/1420/20
в справі № 939/8/20
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14.02.2020 року суддя Солом`янського районного суду м. Києва Зелінська М.Б., розглянувши адміністративний матеріал, який надійшов з Бородянського районного суду Київської області, відносно ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, пенсіонера, ідентифікаційний номер в матеріалах справи відсутній, проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , за фактом вчинення правопорушення передбаченого ст. 124 КУпАП,-

В С Т А Н О В И В:

До Солом`янського районного суду м. Києва надійшов адміністративний матеріал відносно ОСОБА_1 за ст.124 КУпАП з Бородянського районного суду Київської області.

Відповідно до протоколу про адміністративне правопорушення серії ДПР18 №509131 від 19.12.2019р., ОСОБА_1 , 11.07.2019 о 13 годині 20 хвилин, а/д М-07 «Київ-Ковель» керуючи автомобілем марки «Hyundai Accent», д.н.з. НОМЕР_1 , не дотримався безпечної швидкості та недооцінивши дорожньої обстановки, а також не був уважним та здійснив зіткнення з автомобілем марки «Opel», д.н.з. НОМЕР_2 , під керуванням водія ОСОБА_2 , від удару автомобіль марки «Hyundai Accent» відкинуло і відбулось зіткнення з автомобілем марки «Hyundai», д.н.з. НОМЕР_3 , під керуванням ОСОБА_3 . Внаслідок ДТП автомобілі отримали механічні пошкодження, чим порушив п.12.1, п. 2.3б ПДР, за що відповідальність передбачена ст. 124 КУпАП.

Частиною 1 ст. 276 КУпАП визначено, що справа про адміністративне правопорушення розглядається за місцем його вчинення.

Частиною 2 ст. 276 КУпАП передбачено, що справи про адміністративні правопорушення, передбачені статтями 80, 81, 121 - 126, 127-1 - 129, частинами першою, другою, третьою і четвертою статті 130 і статтею 139 (коли правопорушення вчинено водієм) цього Кодексу, можуть також розглядатися за місцем обліку транспортних засобів або за місцем проживання порушників.

При цьому, Верховний Суд України у пункті 2 постанови Пленуму від 11 червня 2004 року №11 «Про окремі питання, що виникають при застосуванні судами положень ст.276 Кодексу України про адміністративні правопорушення» роз`яснив судам, що у випадках, коли законом передбачається альтернативна підсудність (ч.2 ст. 276 КУпАП), питання про те, в який саме суд надіслати протокол про адміністративне правопорушення, вирішується відповідним органом внутрішніх справ.

З матеріалів справи вбачається, що Бородянським відділенням поліції Ірпінського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Київській області, з урахуванням положень ч.2 ст. 276 КУпАП, протокол про адміністративне правопорушення серії ДПР18 №509131 від 19.12.2019р. відносно ОСОБА_1 направлено до Бородянського районного суду Київської області, тобто до суду юрисдикція якого поширюється на місце вчинення адміністративного правопорушення.

Зазначене рішення Бородянським відділенням поліції Ірпінського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Київській області повністю узгоджується з роз`ясненням наданим Верховним Судом України у пункті 2 постанови Пленуму від 11 червня 2004 року №11 «Про окремі питання, що виникають при застосуванні судами положень ст.276 Кодексу України про адміністративні правопорушення».

Постановою Бородянського районного суду Київської області від 08.01.2020 року матеріали справи про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 за ст. 124 КУпАП направлено для розгляду до Солом`янського районного суду м. Києва, тобто до суду юрисдикція якого поширюється на місце проживання порушника.

Частиною 1 ст. 278 КУпАП визначено, що орган (посадова особа) при підготовці до розгляду справи про адміністративне правопорушення вирішує такі питання: 1) чи належить до його компетенції розгляд даної справи; 2) чи правильно складено протокол та інші матеріали справи про адміністративне правопорушення; 3) чи сповіщено осіб, які беруть участь у розгляді справи, про час і місце її розгляду; 4) чи витребувано необхідні додаткові матеріали; 5) чи підлягають задоволенню клопотання особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілого, їх законних представників і адвоката.

При цьому, вивченням матеріалів справи встановлено, що вона не підсудна Солом`янському районному суду м. Києва, з наступних підстав.

Кодекс України про адміністративні правопорушення дійсно не містить врегулювання питання передачі справи з одного суду до іншого. Проте, в такому випадку доцільно застосувати аналогію закону найбільш близької галузі права - кримінального процесуального права.

Суд при підготовці до розгляду справи та вирішенні питання чи належить до його компетенції розгляд даної справи, вважає за доцільне застосувати аналогію закону з Кримінальним процесуальним кодексом України.

Так, частиною 1 статті 34 КПК України визначено вичерпний перелік підстав для передачі справи з одного суду до іншого, а саме кримінальне провадження передається на розгляд іншого суду, якщо: 1) до початку судового розгляду виявилося, що кримінальне провадження надійшло до суду з порушенням правил територіальної підсудності; 2) після задоволення відводів (самовідводів) чи в інших випадках неможливо утворити склад суду для судового розгляду; 3) обвинувачений чи потерпілий працює або працював у суді, до підсудності якого належить здійснення кримінального провадження; 4) ліквідовано суд або з визначених законом підстав припинено роботу суду, який здійснював судове провадження.

Абзацом 2 частини 1 статті 34 КПК України, крім того, визначено, що до початку судового розгляду у виняткових випадках кримінальне провадження з метою забезпечення оперативності та ефективності кримінального провадження може бути передано на розгляд іншого суду за місцем проживання обвинуваченого, більшості потерпілих або свідків, а також у разі неможливості здійснювати відповідним судом правосуддя (зокрема, надзвичайні ситуації техногенного або природного характеру, епідемії, епізоотії, режим воєнного, надзвичайного стану, проведення антитерористичної операції).

При цьому, ч.ч.2, 3 ст.34 КПК України визначено вичерпний перелік суб`єктів, які мають право вирішувати питання про передачу справи з одного суду до іншого, зокрема, питання про направлення кримінального провадження з одного суду до іншого в межах юрисдикції одного суду апеляційної інстанції вирішується колегією суддів відповідного суду апеляційної інстанції, а питання про направлення кримінального провадження з одного суду до іншого в межах юрисдикції різних апеляційних судів, а також про направлення провадження з одного суду апеляційної інстанції до іншого вирішується колегією суддів Верховного Суду.

З наведеного вбачається, що а ні КУпАП, а ні КПК України, не передбачено можливості передачі справи з одного суду до іншого за рішенням суду першої інстанції.

При цьому, Солом`янський районний суд м. Києва та Бородянський районний суд Київської області знаходиться на території юрисдикції Київського апеляційного суду, що з урахуванням положень ч.2 ст.34 КПК України, свідчить про те, що вирішення питання про передачу справи між цими судами входить до компетенції Київського апеляційного суду.

З наведеного вбачається, що суддя Бородянського районного суду Київської області при винесенні постанови про передачу справи про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 до Солом`янського районного суду м. Києва, фактично перебрав на себе та виконав функції Апеляційного суду.

При цьому, суд бере до уваги, що частиною 5 статті 34 КПК України визначено, що спори про підсудність між судами не допускаються.

З урахуванням викладеного, суд вважає, що зазначена справа не підсудна Солом`янському районному суду м. Києва та має бути повернута до Бородянського районного суду Київської області для подальшого розгляду.

Керуючись ст.ст. 283 КУпАП,ст. 34 КПК України, суд -

П О С Т А Н О В И В :

Матеріали справи про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за ст.124 КУпАП - повернути до Бородянського районного суду Київської області для подальшого розгляду.

Постанова оскарженню не підлягає.

Суддя М.Б. Зелінська