Справа № 202/1127/20
Провадження № 3/202/676/2020
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18 березня 2020 року м. Дніпро

Суддя Індустріального районного суду м. Дніпропетровська Волошин Є.В., розглянувши адміністративну справу, яка надійшла від Дніпропетровського управління Офісу великих платників податків Державної податкової служби України відносно ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , працюючої в ПрАТ «Дніпрометиз» () на посаді головного бухгалтера, проживаючої за адресою: АДРЕСА_1 , про притягнення до адміністративної відповідальності за ч.1 ст.163-1 КУпАП,-

ВСТАНОВИВ:

Від Дніпропетровського управління Офісу великих платників податків Державної податкової служби України 19 лютого 2020 року до Індустріального районного суду м. Дніпропетровська надійшов адміністративний матеріал відносно головного бухгалтера ПрАТ «Дніпрометиз» ОСОБА_1 .

Відповідно до протоколу про адміністративне правопорушення №14/28-10-50-04 від 20 грудня 2019 року при проведенні документальної позапланової виїзної перевірки ПрАТ «Дніпрометиз», встановлено, що головний бухгалтер ПрАТ «Дніпрометиз» ОСОБА_1 , 20 грудня 20419 року, за адресою: м АДРЕСА_2 , АДРЕСА_3 Слобожанський АДРЕСА_4 20, порушила встановлений законом порядок ведення податного обліку, а саме: по декларації з податку на додану вартість за вересень 2019 року завищено суму, що зараховується до складу податкового кредиту наступного звітного (податкового) періоду в вересні 2019 року на 355 773 грн., чим порушила ч.1 ст.163-1 КУпАП, п.198.1, п.198.2 ст.198, п.200.1, абз.«в» п.200.4 ст.200 Податкового кодексу України від 02.12.2010 №2755-VI.

У судове засідання ОСОБА_1 не з`явилася, про місце, дату та час судового розгляду повідомлена належним чином, про причини неявки суд не повідомила. Через канцелярію суду надала клопотання, у якому зазначила, що в порушення п.1 розд.II Інструкції з оформлення органами доходів і зборів матеріалів про адміністративні правопорушення вищевказаний протокол №14/28-10-50-04 від 20.12.2019 було складено не керівником (заступником керівника) Офісу великих платників податків ДПС чи його відокремленого підрозділу- Дніпропетровського управління ОВПП ДПС, а ревізором-інспектором Кударенко Т.В., її повноваження на складання протоколів про адміністративні правопорушення жодним чином не підтверджені .

В порушення вимог ст. 256 КУпАП та р.ІI Інструкції № 566 вказаний протокол не містить обставин об`єктивної й суб`єктивної сторони адміністративного правопорушення, зокрема не наведено суть інкримінованого правопорушення, тобто в протоколі вказано лише наслідок, а які саме мої дії (бездіяльність) призвели до такого наслідку і в чому полягає їх протиправність, не зазначено.

08 січня 2020 року ПрАТ «Дніпрометиз» було подано відповідне заперечення до Акту перевірки. Вказані заперечення було розглянуто Дніпропетровським управлінням ОВПП ДПС із наданням відповіді на них від 16.01.2020, а після розгляду заперечень у відношенні ПрАТ «Дніпрометиз» було винесено податкове повідомлення-рішення від 20 січня 2020 року №.

В подальшому, 10.02.2020 за цим податковим повідомленням-рішенням ПрАТ «Дніпрометиз» було подано до Дніпропетровського окружного адміністративного суду адміністративний позов про скасування винесеного за Актом перевірки податкового повідомлення-рішення.

17 лютого 2020 року Дніпропетровським окружним адміністративним судом було відкрито провадження в адміністративній справі № 160/1545/20 за вищевказаним позовом.

Крім того, декларація з ПДВ за вересень 2019 року була подана ПрАТ «Дніпрометиз» 17.10.2019, тобто інкримінований проступок вчинено саме 17.10.2019 шляхом подання наведеної податкової декларації. Цей проступок не носить триваючого характеру. Тобто на дату направлення Дніпропетровським управлінням ОВПП ДПС до суду протоколу про адміністративне правопорушення, а також на дату розгляду цієї справи в суді вже закінчився строк давності притягнення до адміністративної відповідальності. У зв`язку із чим просить закрити провадження в справі про адміністративне правопорушення, передбачене ч. 1 ст. 163-1 КУпАП.

Дослідивши матеріали справи, приходжу до наступного висновку.

Згідно ст.280 КУпАП, орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Диспозиція ч.1 ст.163-1 КУпАП встановлює адміністративну відповідальність за відсутність податкового обліку, порушення керівниками та іншими посадовими особами підприємств, установ, організацій встановленого законом порядку ведення податкового обліку, у тому числі неподання або несвоєчасне подання аудиторських висновків, подання яких передбачено законами України.

З диспозиції зазначеної статті вбачається, що вона носить бланкетний характер і передбачає відповідальність за порушення конкретних норм податкового законодавства України.

Отже, формулювання суті правопорушення повинно бути чітким і конкретним, із зазначенням місця, часу, способу вчинення, його мотивів і форми вини, а висновки суду щодо оцінки доказів мають вказуватись у вигляді точних і категоричних суджень, які виключали б сумніви з приводу достовірності доказів на обґрунтування висновку про винуватість особи.

З протоколу про адміністративне правопорушення неможливо зробити висновок про об`єктивну сторону правопорушення, тобто яке саме порушення порядку ведення податкового обліку було допущено, наслідком чого стало завищення суми, що зараховується до складу податкового кредиту наступного звітного (податкового) періоду.

Всупереч вимогам ст.256 КУпАП у протоколі не зазначені суть адміністративного правопорушення - конкретні дії чи бездіяльність, які полягали в порушенні чи нездійсненні ОСОБА_1 саме передбачених законодавством правил ведення податкового обліку.

Невідповідність протоколу про адміністративне правопорушення вимогам закону унеможливлює прийняття у справі законного й обґрунтованого судового рішення.

Статтею 56 Податкового кодексу України передбачено, що рішення, прийняті контролюючим органом можуть бути оскаржені в адміністративному або судовому порядку; день закінчення процедури адміністративного оскарження вважається днем узгодження грошового зобов`язання платника податків.

Згідно ст.56-18 Податкового кодексу України з урахуванням строків давності, визначених статтею 102 цього Кодексу, платник податків має право оскаржити в суді податкове повідомлення - рішення або інше рішення контролюючого органу у будь-який момент після отримання такого рішення. При зверненні платника податків до суду з позовом щодо визнання протиправним та/або скасування рішення контролюючого органу грошове зобов`язання вважається неузгодженим до дня набрання судовим рішенням законної сили.

З протоколу про адміністративне правопорушення №14/28-10-50-04 від 20 грудня 2019 року, в основу доведеності вини ОСОБА_1 податковим органом були покладені висновки, зазначені в акті від 20 грудня 2019 року №21/28-10-50-04/05393145 про результати документальної позапланової виїзної перевірки ПрАТ «Дніпрометиз» з питань формування від`ємного значення податку на додану вартість.

Між тим, у відповідності з зазначеними положеннями закону, ПрАТ «Дніпрометиз» звернулось до Дніпропетровського окружного адміністративного суду з позовною заявою про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення від 20.01.2020 №.

Відповідно до положень ст.62 Конституції України обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, отриманих незаконним шляхом, а також на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Відповідно до пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, яка відповідно до ст.9 Конституції України є частиною національного законодавства України, кожен має право на справедливий розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього обвинувачення.

За таких обставин факт вчинення ОСОБА_1 правопорушення, передбаченого ч.1 ст.163-1 КУпАП, на думку суду, є недоведеним.

Відповідно до п.1 ст.247 КУпАП, провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за обставин відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

На підставі вище викладеного, оцінивши докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю, приходжу до висновку про недоведеність складу адміністративного правопорушення вчиненого ОСОБА_1 за ч.1 ст.163-1 КУпАП, а тому провадження у справі за даною статтею підлягає закриттю за відсутністю складу адміністративного правопорушення.

На підставі вищевикладеного, керуючись ст.ст.247,283,284 КУпАП, -

ПОСТАНОВИВ:

Справу про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , про притягнення до адміністративної відповідальності за ч.1 ст.163-1 КУпАП, закрити у зв`язку з відсутністю в його діях події і складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду через Індустріальний районний суд м. Дніпропетровська протягом 10-ти днів з дня винесення постанови.

Суддя Волошин Є.В.