Справа № 405/719/20
ПОСТАНОВА
17 березня 2020 року Ленінський районний суд м.Кіровограда у складі:
головуючої судді Лук`янової О.В.,
при секретарі Бакуровій А.С.,
прокурора Солопова В.Ю.,
захисника Фільштейна В.Л.,
особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, ОСОБА_1 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Кропивницькому матеріали справи про адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією, що надійшли з Управління стратегічних розслідувань в Кіровоградській області Департаменту стратегічних розслідувань НП України, про притягнення до адміністративної відповідальності
ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , уродженця м.Кіровограда, громадянина України, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , пенсіонера, до 15.03.2019 працював на посаді в.о.начальника ДУ «Кропивницький слідчий ізолятор»,
за ч.2 ст. 172-7 Кодексу України про адміністративні правопорушення,
згідно з протоколом про адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією, за № 19/20 від 25.01.2020 ОСОБА_1 , будучи відповідно до п.п. «д» п. 1 ч. 1 ст. 3 Закону України «Про запобігання корупції» суб`єктом, на якого поширюється дія, обмеження та зобов`язання, передбачені цим Законом, перебуваючи на посаді виконуючого обов`язки начальника ДУ «Кропивницький слідчий ізолятор» 22.06.2018 вчинив дії в умовах реального конфлікту інтересів та переслідуючи майновий інтерес, зумовлений суперечністю між приватним інтересом та його службовими повноваженнями, видав та підписав наказ за №227/ос-18 від 22.06.2018, в результаті чого встановив собі виплати грошового забезпечення та компенсаційних виплат особам рядового і начальницького складу Державної кримінально-виконавчої служби України посадовий оклад у розмірі 4230 грн., чим порушив вимоги п.3 ч. 1 ст. 28 Закону України «Про запобігання корупції», чим вчинив адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією, відповідальність за яке передбачена ч. 2 ст. 172-7 Кодексу України про адміністративні правопорушення.
В судове засідання ОСОБА_1 з`явився, йому роз`яснено права особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, передбачені ст.268 КУпАП, та суду пояснив, що вину у вчиненні адміністративного правопорушення за обставин, вказаних в протоколі, не визнає, дійсно з квітня 2018 року він працював на посаді оперуповноваженого оперативного відділу ДУ «Кропивницька установа виконання покарань (№14)», після чого з червня 2018 був призначений на посаду виконуючого обов`язки начальника установи. З вимогами антикорупційного законодавства та Законом України «Про запобігання корупції» він був ознайомлений. Дійсно він видав та підписав наказ № 227/ос-18 від 22.06.2018 «Про обчислення стажу служби для виплати надбавки за вислугу років особам рядового і начальницького складу Державної кримінально-виконавчої служби України» відносно себе. Наказ готувався начальником відділу кадрів, саме за порадою останнього він і підписав даний наказ, начальник відділу кадрів установи повідомив, що він може таке підписати і це не є порушенням. Про наявність реального конфлікту інтересів під час видання та підписання наказу № 227/ос-18 від 22.06.2018 «Про обчислення стажу служби для виплати надбавки за вислугу років особам рядового і начальницького складу Державної кримінально-виконавчої служби України» відносно себе з повідомленням до НАЗК або вищестоящої посадової особи міжрегіонального управління з питань виконання кримінальних покарань та пробації Міністерства юстиції України не звертався, оскільки вважає, що в даному випадку реального конфлікту інтересів не виникло, а відповідно ним не було вчинено ніяких дій в умовах реального конфлікту інтересів.
Захисник особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, - адвокат Фільштейн В.Л. суду пояснив, що зміст протоколу, неможливо зрозуміти, які саме дії ОСОБА_1 становлять об`єктивну сторону адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 172-7 КУпАП: в чому полягав реальний конфлікт інтересів при підписанні наказу № 227/ос-18 від 22.06.2018. На думку захисника, неправильно визначено та тлумачено поняття «конфлікт інтересів». В даному випадку є важливим доведення тих обставин, що дії ОСОБА_1 - підписання наказу № 227/ос-18 від 22 червня 2018 року - впливало на об`єктивність та неупередженість його рішень. При призначення ОСОБА_1 в.о. начальника установи йому був встановлений посадовий оклад відповідно до наказу Міністерства юстиції України № 925/5 від 28.03.2018 «Про затвердження Порядку виплати грошового забезпечення та компенсаційних виплат особам рядового і начальницького складу Державної кримінально-виконавчої служби України». Отже, для ОСОБА_1 не було визначено чітко його повноваження щодо можливості чи неможливості підписання зазначеного наказу. Таким чином, наказ № 227/ос-18 від 22.06.2018, що був підписаний та виданий ОСОБА_1 , лише дублював наказ вищого органу. Посилання в протоколі № 19/20 від 25 січня 2020 року на ті обставини, що ОСОБА_1 вчинив дії в умовах реального конфлікту інтересів, а саме - підписав наказ № 227/ос-18 від 22.06.2019, є безпідставним, оскільки реального конфлікту інтересів не виникало, що свідчить про відсутність об`єктивної сторони адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 172-7КУпАП. Крім того, аналіз матеріалів справи про адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією, свідчить про те, що ОСОБА_1 не є суб`єктом зазначеного правопорушення. В порушення наказів «Про розподіл функціональних обов`язків та повноважень» на ОСОБА_3 , оперуповноваженого оперативного відділу установи, безпідставно було покладено виконання обов`язків начальника установи. З матеріалів, наданих до протоколу про вчинення адміністративного правопорушення, не встановлено чи була розроблена посадова інструкція на виконуючого обов`язки начальника установи, коло його повноважень та обмеження повноважень (наприклад, внесення подання про призначення на посаду чи звільнення з посади). ОСОБА_1 , виконуючи обов`язки начальника установи, підписав зазначений наказ. При цьому він не виконував обов`язки керівника установи на постійній основі. Окрім того, в діях ОСОБА_1 відсутні ознаки суб`єктивної сторони адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 172-7 КУпАП, оскільки ОСОБА_1 , підписуючи наказ, не мав умислу досягти суспільно небезпечного результату у вигляді будь-яких шкідливих наслідків, не бажав їх і не допускав можливість настання цих налсідків. Також, захисник звернув увагу, що вказані в протоколі факти були виявлені не пізніше 05 березня 2019 року, що свідчить проте, що трьохмісячний строк для накладення адміністративного стягнення закінчився. Просив провадження у справі про адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією, у відношенні ОСОБА_1 за ч.2 ст.172-7 КУпАП закрити за відсутністю в діях останнього складу даного адміністративного правопорушення, оскільки реального конфлікту інтересів у ОСОБА_1 під час видання та підписання наказу № 227/ос-18 від 22.06.2018 «Про обчислення стажу служби для виплати надбавки за вислугу років особам рядового і начальницького складу Державної кримінально-виконавчої служби України», не виникло, а відповідно ним не було вчинено ніяких дій в умовах реального конфлікту інтересів.
Прокурор в судовому засіданні підтримав протокол про вчинення адміністративного правопорушення, пов`язаного з корупцією, передбаченого ч. 2 ст. 172-7 КУпАП, зважаючи на підстави, викладені в ньому. Так, ОСОБА_1 відповідно вимог Закону України «Про запобігання корупції», зобов`язаний не вчиняти дій та не приймати рішень в умовах реального конфлікту інтересів та вживати заходів щодо врегулювання реального чи потенційного конфлікту інтересів. Однак, ОСОБА_1 , нікого не повідомляючи, переслідуючи майновий інтерес, зумовлений суперечністю між приватним інтересом та його службовими повноваженнями, видав та підписав наказ за № 227/ОС-18 від 22.06.2018.
Відповідно до положення про державну установу «Кропивницька установа виконання покарань (№14)», затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 15 грудня 2016 року за № 3679/116/5, начальник установи виконання покарань, а саме: пункту 8 підпункту 1 здійснює керівництво та організовує роботу установи виконання покарань, персонально відповідає за виконання покладених на установу виконання покарань завдань і функцій, дотримання штатної та фінансової дисципліни, підпунктом 21 забезпечує виконання вимог антикорупційного законодавства, підпунктом 22 здійснює інші повноваження, визначені законами України, іншими нормативно - правовими актами. Отже, суперечність, що виникла між приватним інтересом ОСОБА_1 , зумовлена суперечністю між приватним інтересом та його службовими повноваженнями, а саме: у можливості видати та затвердити вищевказаний наказ з можливістю впливу на його зміст, крім того, в подальшому отримувати вищу заробітну плату.
Таким чином, у ОСОБА_1 виник реальний конфлікт інтересів та, незважаючи на це останній вчинив дії в умовах реального конфлікту інтересів під час видання наказу та його підписанням, з явним приватним інтересом, що вплинуло на розмір заробітної плати із вчиненням умисних дій під час виконання повноважень щодо неповідомлення про такий конфлікт інтересів, виходячи із наступного: ОСОБА_1 , не повідомляючи нікого, користуючись своїм службовим становищем, видав та підписав наказ щодо розміру його посадового окладу. Як результат, встановлено посадовий оклад у сумі 4230 гривень, на підставі якого ОСОБА_1 нараховувалась заробітна плата.
При цьому, з вимогами антикорупційного законодавства та Законом України «Про запобігання корупції» ОСОБА_1 був ознайомлений під особистий підпис. До видання та підписання вказаного наказу щодо встановлення посадового окладу відносно себе, ОСОБА_1 не повідомляв відповідно до чинного законодавства про наявність у нього реального конфлікту інтересів у розумінні та відповідно до вимог ч. ч. І, 2 ст. 28 Закону, що підтверджується поясненням останнього та листами південного міжрегіонального управління з питань виконання кримінальних покарань та пробації Міністерства юстиції та Міністерства юстиції України.
На думку прокурора, видання та підписання наказу за № 227/ОС-18 від 22.06.2018 «Про особовий склад» щодо встановлення розміру посадового окладу ОСОБА_1 , обумовлені наявністю протиріччя між службовими повноваженнями ОСОБА_1 і його приватним інтересом, яке в даному випадку вплинуло на об`єктивність призначення посадового окладу та в подальшому виплати заробітної плати; наявністю реального конфлікту інтересів у ОСОБА_1 , який зумовлений майновим інтересом, оскільки видання та підписання вказаного наказу, вплинуло на ОСОБА_1 у фінансовому виражені, а саме - отримання ним більшої заробітної плати; вчиненням дій в умовах реального конфлікту інтересів, що підтверджується виданням та підписанням наказу за №227/ос-18 від 22.06.2018 «Про особовий склад» щодо встановлення розміру посадового окладу ОСОБА_1 .
Таким чином, згідно з п. 3 ч. 1 ст. 28 Закону № 1700-VII у ОСОБА_1 виник конфлікт інтересів та останній був зобов`язаний повідомити про це, чого не зробив.
Суб`єктивна сторона адміністративного корупційного правопорушення, передбаченого ст. 172-7 КУпАП, визначається ставленням до наслідків і характеризується наявністю вини у формі прямого чи непрямого умислу. Наявність умислу ОСОБА_1 на вчинення даного правопорушення підтверджується тим, що останній усвідомлював про законодавчо визначений обов`язок недопущення реального конфлікту інтересів в діяльності особи, на яку поширюються вимоги Закону України «Про запобігання корупції». Таким чином, адміністративне правопорушення, інкриміноване ОСОБА_1 , було вчинено умисно.
Також додав, що системний аналіз положень статті 38, 247, 254 КУпАП дає підстави зробити висновок, що законодавець пов`язує початок обчисленім строку з моментом, коли встановлено, що у діях особи є склад правопорушення. Процесуально цей висновок оформлюється у вигляді протоколу. Дії особи, уповноваженої на складання протоколу, до моменту його складення можуть свідчити про виявлені окремі ознаки правопорушення, але факт, що таке діяння містить склад адміністративного правопорушення (об`єкт, об`єктивна сторона, суб`єкт, суб`єктивна сторона), зазначається лише при складенні протоколу, і саме з дати його складення починає спливати строк накладення стягнення. Відповідно до науково-експертного висновку Інституту держави і права ім.В.Корецького НАН України днем виявлення адміністративного правопорушення є день складення і підписання уповноваженою на те особою протоколу про вчинення адміністративного правопорушення, і саме з дати його складення починає спливати строк накладення стягнення. Просив визнати ОСОБА_1 винним у вчиненні адміністративного правопорушення, пов`язаного з корупцією, передбаченого ч. 2 ст. 172-7 КУпАП, та накласти на останнього адміністративне стягнення у виді штрафу в розмірі 200 неоподаткованих мінімумів доходів громадян, що складає 3400 грн.
Вислухавши пояснення учасників судового провадження, вивчивши матеріали справи та оцінивши докази як кожен окремо, так і в їх сукупності, суд прийшов до наступних висновків.
Положеннями ст.280 КУпАП передбачено, що орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду...., а також з`ясувати інші обставини, що мають істотне значення для правильного вирішення справи.
Стаття 251 КУпАП передбачає, що доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами ....., а також іншими документами.
Згідно з ст.252 КУпАП орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.
Під час розгляду справ, пов`язаних з корупцією, необхідно з`ясовувати, чи було правопорушення, за яке особу притягують до відповідальності; чи містить діяння склад корупційного правопорушення, передбаченого Законом; чи особа є винною в його вчиненні; чи належить вона до суб`єктів цього правопорушення; чи не містить правопорушення ознак кримінального правопорушення; чи не закінчилися на момент розгляду справи строки, передбачені ст. 38 КУпАП; чи немає інших обставин, що виключають провадження у справі.
З матеріалів провадження вбачається, що наказом виконуючого обов`язки начальника Державної установи «Кропивницька установа виконання покарань (№ 14)» за № 124/ОС-18 від 18.04.2018 громадянина ОСОБА_1 призначено оперуповноваженим оперативного відділу установи, з посадовим окладом в розмірі 1762 гривень за 1 тарифним розрядом, у відповідності до Постанови кабінету Міністрів України від 14.07.1993 за № 534.
У зв`язку з вакантною посадою начальника Державної установи «Кропивницька установа виконання покарань (№ 14)», наказом виконуючого обов`язки Державного секретаря, керівник Секретаріату Державного секретаря Міністерства юстиції України за 2107/к від 04.06.2018 на оперуповноваженого оперативного відділу ДУ «Кропивницька установа виконання покарань (№ 14)» покладено виконання обов`язків начальника вказаної установи з 05.06.2018.
Відповідно до схеми тарифних розрядів за посадами осіб начальницького складу установ виконання покарань та державних підприємств, слідчих ізоляторів, ДУ «Кропивницький слідчий ізолятор» має при плановому наповненні установи виконання покарань, слідчого ізолятора 501-1000 осіб (відповідно до довідки наданої ДУ «Кропивницький слідчий ізолятор» планова наповненість установи становить 851 особа), а посада оперуповноваженого має від 17-18 тарифний розряд. Тарифний коефіцієнт 17 -2,32, 18-2,40. Посадові оклади за розрядами тарифної сітки визначаються шляхом множення розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб встановлених законом на 01 січня 2018 року. Прожитковий мінімум на 2018 рік становив 1762 гривні, 17 - 2,32*1762 = 4087,84 гривні, 18 - 2,40* 1762 = 4228,8 гривні. Під час готування вищевказаного наказу за № 227/ос-18 громадянину ОСОБА_1 оперуповноваженому оперативного відділу установи встановлено посадовий оклад в сумі 4230 гривень за 18 тарифним розрядом.
22.06.2018 ОСОБА_1 , обіймаючи посаду виконуючого обов`язки начальника установи, видає та особисто підписує наказ за № 227/ОС-18 «Про особовий склад» відповідно до наказу Міністерства юстиції № 685/5 від 13.03.2018 «Про затвердження схем тарифних розрядів за посадами осіб рядового і начальницького складу Державної кримінально-виконавчої служби України» та наказу Міністерства юстиції України за № 925/5 від 28.03.2018 «Про затвердження Порядку виплат грошового забезпечення та компенсаційних виплат особам рядового і начальницького складу Державної кримінально - виконавчої служби України» встановив собі, як оперуповноваженому оперативного відділу установи, посадовий оклад у розмірі 4230 гривень за 18 тарифним розрядом, з урахуванням окладу за спеціальним званням та надбавки за вислугу років, з 31 травня 2018 року.
У зв`язку з перейменуванням ДУ «Кропивницька установа виконання покарань (№ 14)» у державну установу «Кропивницький слідчий ізолятор» відповідно до наказу Міністерства юстиції України від 27 червня 2018 за 2087/5 та з метою приведення у відповідність посади наказом виконуючого обов`язки Державного секретаря, керівника Секретаріату Державного секретаря Міністерства юстиції України за № 3698/к від 24.09.2018, ОСОБА_1 , оперуповноваженого оперативного відділу ДУ «Кропивницький слідчий ізолятор», вважати таким, що виконує обов`язки начальника ДУ «Кропивницький слідчий ізолятор».
Наказом виконуючого обов`язки начальника ДУ «Кропивницький слідчий ізолятор» за № 97/ос-19 від 15.03.2019 ОСОБА_1 звільнено з посади оперуповноваженого оперативного відділу ДУ «Кропивницький слідчий ізолятор» на підставі п. 7, ч. 1, ст. 77 Закону України «Про Національну поліцію» (за власним бажанням) з 15.03.2019.
Відповідно до положення (яке було чинне на момент прийняття ОСОБА_1 рішення про встановлення собі розміру посадового окладу та оголошення стажу роботи) про державну установу «Кропивницька установа виконання покарань (№ 14)», затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 15 грудня 2016 за № 3679/116/5, Кропивницька установа виконання покарань (№14) є державною установою, яка входить до складу Державної кримінально - виконавчої служби України. Органом управління установи виконання покарань, є Міністерство юстиції України. Діяльність установи виконання покарань контролюється та координується Південним міжрегіональним управлінням з питань виконання кримінальних покарань та пробації Міністерства юстиції України. Установа виконання покарань є юридичною особою, має самостійний баланс, рахунки в установах казначейської служби, печатку із зображенням Державного Герба України і своїм найменуванням, може мати інші печатки та штампи.
Головним нормативно - правовим актом, що визначає поняття та процедуру врегулювання конфлікту інтересів є Закон України «Про запобігання корупції» (далі - Закону). Відповідно до частини 3 статті 28 Закону безпосередній керівник особи або керівник органу, до повноважень якого належить звільнення/ініціювання звільнення з посади протягом двох робочих днів після отримання повідомлення про наявність у підлеглої йому особи реального чи потенційного конфлікту інтересів приймає рішення щодо врегулювання конфлікту інтересів, про що повідомляє відповідну особу. Враховуючи викладене, то безпосередній керівник для начальника (виконуючого обов`язки начальника) вищевказаної установи ОСОБА_1 був Державний секретар Міністерства юстиції України.
Відповідно до ст.1 Закону України «Про запобігання корупції» (в редакції на час події, вказаної в протоколі про адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією) спеціально уповноваженими суб`єктами у сфері протидії корупції визначені: органи прокуратури, Національної поліції, Національне антикорупційне бюро України, Національне агентство з питань запобігання корупції.
Національне агентство з питань запобігання корупції (далі - Національне агентство) є центральним органом виконавчої влади зі спеціальним статусом, який забезпечує формування та реалізує державну антикорупційну політику (ст.4 ЗУ «Про запобігання корупції» - в редакції на час події, вказаної в протоколі про адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією).
Відповідно до ст.12 Закон України «Про запобігання корупції» (в редакції на час події, вказаної в протоколі про адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією) Національне агентство з метою виконання покладених на нього повноважень має, зокрема, такі права: вносити приписи про порушення вимог законодавства щодо етичної поведінки, запобігання та врегулювання конфлікту інтересів, інших вимог та обмежень, передбачених цим Законом; отримувати від осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, письмові пояснення з приводу обставин, що можуть свідчити про порушення правил етичної поведінки, запобігання та врегулювання конфлікту інтересів, інших вимог та обмежень, передбачених цим Законом, щодо достовірності відомостей, зазначених у деклараціях осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування; 2) ініціювати проведення службового розслідування, вжиття заходів щодо притягнення до відповідальності осіб, винних у вчиненні корупційних або пов`язаних з корупцією правопорушень, надсилати до інших спеціально уповноважених суб`єктів у сфері протидії корупції матеріали, що свідчать про факти таких правопорушень; складати протоколи про адміністративні правопорушення, віднесені законом до компетенції Національного агентства, застосовувати передбачені законом заходи забезпечення провадження у справах про адміністративні правопорушення.
У випадках виявлення порушення вимог цього Закону щодо етичної поведінки, запобігання та врегулювання конфлікту інтересів у діяльності осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, та прирівняних до них осіб або іншого порушення цього Закону Національне агентство вносить керівнику відповідного органу, підприємства, установи, організації припис щодо усунення порушень законодавства, проведення службового розслідування, притягнення винної особи до встановленої законом відповідальності.
У разі виявлення ознак адміністративного правопорушення, пов`язаного з корупцією, уповноважені особи Національного агентства складають протокол про таке правопорушення, який направляється до суду згідно з рішенням Національного агентства. У разі виявлення ознак іншого корупційного або пов`язаного з корупцією правопорушення, Національне агентство затверджує обґрунтований висновок та надсилає його іншим спеціально уповноваженим суб`єктам у сфері протидії корупції. Висновок Національного агентства є обов`язковим для розгляду, про результати якого воно повідомляється не пізніше п`яти днів після отримання повідомлення про вчинене правопорушення.
Таким чином, за наявності ознак адміністративного правопорушення уповноважена особа Національного агентства складає протокол про адміністративне правопорушення у встановленому законодавством порядку, який за рішенням Національного агентства направляється до суду.
Відповідно до положень ст.255 КУпАП (в редакції на час події, вказаної в протоколі про адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією) протоколи про адміністративні правопорушення, передбачені, зокрема, статтями 172-4 - 172-9 КУпАП, мають право складати уповноважені на те посадові особи Національного агентства з питань запобігання корупції.
В свою чергу протокол про адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією, у відношенні ОСОБА_1 складений лише 25 січня 2020 року. Тобто, ще станом на 25 січня 2020 року - час складання протоколу про адміністративне правопорушення, пов`язане із корупцією, сплинув, передбачений ч.3 ст.38 КУпАП, трьохмісячний строк притягнення особи до адміністративної відповідальності за вчинення корупційного правопорушення. Можливість відновлення або поновлення цих строків КУпАП не передбачає.
Більш того, згідно ст.17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» від 23.02.2006, суди застосовують рішення Європейського суду з прав людини як джерело права.
Пунктом 7 ч.1 ст.247 КУпАП встановлено, що провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочатим, а розпочате підлягає закриттю у разі закінчення на момент розгляду справи про адміністративне правопорушення строків, передбачених ст.38 цього Кодексу.
За таких обставин, оперуповноважений 1-го сектору (протидії корупції) Управління стратегічних розслідувань в Кіровоградській області ДСР НП України не мав права розпочинати провадження у справі та складати протокол про адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією № 19/20 від 25 січня 2020 року, оскільки на момент його складання закінчилися строки накладення адміністративного стягнення, передбачені ч.3 ст.38 КУпАП, а саме минуло більше трьох місяців з моменту виявлення факту неповідомлення ОСОБА_1 про виникнення реального конфлікту інтересів.
Щодо доводів прокурора, що датою виявлення правопорушення є дата складення протоколу про адміністративне правопорушення, суд зазначає, що ч.3 ст.38 КУпАП чітко вказує, що адміністративне стягнення може бути накладено з дня його виявлення, тобто з часу, коли відповідні уповноважені особи дізнались про факт порушення, а не з часу, коли цей факт був підтверджений зібраними під час перевірки доказами та документами. Враховуючи викладене, суд не погоджується з твердженнями прокурора, що датою виявлення адміністративного правопорушення, пов`язаного з корупцією, є 25.01.2020, оскільки матеріали провадження свідчать, що відповідний уповноважений орган на складення протоколу, зокрема НАЗК, про виявлений факт вчинення дій ОСОБА_1 в умовах реального конфлікту інтересів було проінформоване ще у березні 2019 році.
Згідно зі ст. 7 КУпАП провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності. Ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом.
Відповідно до положень п.7 ст.247 КУпАП провадження по справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю у разі закінчення на момент розгляду справи строків передбачених ст.38 КУпАП.
З огляду на наведене, суд вважає, що провадження у справі про адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією, у відношенні ОСОБА_1 слід закрити на підставі п.7 ч.1 ст.247 КУпАП.
На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 38, 247, 283, 284, 285, 287 КУпАП, суд -
провадження по справі про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за ч.2 ст. 172-7 Кодексу України про адміністративні правопорушення (протокол про адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією, за № 19/20 від 25.01.2020) - закрити на підставі п. 7 ч. 1 ст. 247 КУпАП у зв`язку із закінченням на момент розгляду справи про адміністративне правопорушення строків, передбачених ст.38 КУпАП.
Постанова може бути оскаржена до Кропивницького апеляційного суду через Ленінський районний суд м. Кіровограда протягом десяти днів з дня її винесення.

Суддя Олена Вікторівна Лук`янова