Справа № 442/7157/20
Провадження №3/442/2943/2020
П О С Т А Н О В А

Іменем України

14 грудня 2020 року суддя Дрогобицького міськрайонного суду Львівської області Нагірна О.Б., розглянувши матеріали, які надійшли від Дрогобицького відділу поліції Головного управління національної поліції у Львівській області про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, проживаючого по АДРЕСА_1 , у вчиненні адміністративного правопорушення передбаченого за ст.173 КУпАП

в с т а н о в и в:

13.11.2020 до Дрогобицького міськрайонного суду Львівської області надійшов протокол про адміністративне правопорушення серії ВАБ № 258273 від 30.10.2020 про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ст. 173 КУпАП, відповідно до якогоОСОБА_1 в АДРЕСА_2 в приміщенні спільної кухні вчинив конфлікт зі своєю сусідкою ОСОБА_2 , під час якого висловлювався нецензурною лайкою та погрожував фізичною розправою. Такі дії ОСОБА_1 кваліфіковано як дрібне хуліганство, за що передбачена відповідальність за ст.. 173 КУпАП.

Cуд дослідивши матеріали справи, у відповідності до положень ст. 252 КУпАП, як-то: оцінивши докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, у тому числі з урахуванням керуючись законом і правосвідомістю, приходить до наступного.

ОСОБА_1 на розгляд справи не з`явився, повідомлявся про час та місце розгляду справи належним чином, поважність причин неявки суду не повідомив, будь-яких заяв щодо неможливості розгляду справи за її відсутності до суду не надав.

Статтею 268 КУпАП передбачено обов`язкову присутність особи, яка притягається до адміністративної відповідальності за ст. 173 КУпАП.

Разом із тим, рішенням Європейського суду з прав людини від 03 квітня 2008 року у справі «Пономарьов проти України» наголошено, що сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.

Беручи до уваги те, що судом вжиті необхідні заходи для забезпечення участі у судовому засіданні особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, від ОСОБА_1 не надійшло клопотання про відкладення розгляду справи, у зв`язку з чим причини неявки ОСОБА_1 до суду визнані неповажними, а також беручи до уваги практику Європейського суду з прав людини, відповідно до якої сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватись належними їй процесуальними правам та неухильно виконувати процесуальні обов`язки, суд вважає за можливе провести розгляд справи за його відсутності на підставі наявних матеріалів.

Статтями 251, 280 КУпАП, визначено фактичні дані, обставини на основі яких, у визначеному законом порядку, орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення.

Обов`язок щодо збирання доказів, відповідно до абз. 2 ст. 251 КУпАП, покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу.

З письмових пояснень ОСОБА_2 вбачається, що в цей день ОСОБА_1 вчинив словесний конфлікт під час якого ображав, висловлювався нецензурними словами, погрожував фізичною розправою.

З письмових пояснень ОСОБА_1 вбачається, що останній просить вжити заходів щодо своєї сусідки ОСОБА_2 , яка постійно вчиняє з ним конфлікти, зводить наклепи.

Згідно ст.278 КУпАП суддя при підготовці до розгляду справи про адміністративне правопорушення вирішує питання, чи правильно складено протокол та інші матеріали справи про адміністративне правопорушення.

Обставини правопорушення повинні бути викладені в протоколі конкретно, з належним формулюванням складу адміністративного правопорушення у відповідності до змісту диспозиції статті (частини статті) КУпАП, що передбачає відповідальність за його вчинення.

Диспозицією ст.173КУпАП передбачена адміністративна відповідальність за дрібне хуліганство, тобто нецензурну лайку в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян. Об`єктом правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, є суспільні відносини саме у сфері громадського порядку, а для кваліфікації дій особи за цією статтею встановлення хуліганського мотиву є обов`язковим. Таким чином, в порушення вимог, передбачених ст. 256 КУпАП, в протоколі про адміністративне правопорушення суть правопорушення зазначена не правильно та не відповідає диспозиції ст. 173 КУпАП. Крім цього, вказана стаття містить одну диспозицію та одну санкцію, в той час коли в протоколі вказано, що правопорушення передбачено ч.1 ст. 173 КУпАП.

Тобто, з диспозиції вказаної статті вбачається, що об`єктом даного правопорушення є суспільні відносини, що складаються у сфері громадського порядку, роботи підприємств, установ та організацій, а безпосереднім об`єктом протиправного посягання є громадський порядок та спокій громадян.

Громадський порядок - це обумовлена потребами суспільства система врегульованих правовими та іншими соціальними нормами система відносин, що складаються у громадських місцях в процесі спілкування людей, і яка має на меті забезпечення спокійної обстановки суспільного життя, нормальних умов для праці і відпочинку людей, для діяльності державних органів, а також підприємств, установ та організацій.

Об`єктом правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, є суспільні відносини саме у сфері громадського порядку, а для кваліфікації дій особи за цією статтею встановлення хуліганського мотиву є обов`язковим.

Об`єктивна сторона правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП полягає у нецензурній лайці в громадських місцях, образливому ставленні до громадян та інших діях, що порушують громадський порядок і спокій громадян. Обов`язковою ознакою об`єктивної сторони цього правопорушення є місце його скоєння, а саме - громадське місце. Згідно протоколу про адміністративне правопорушення, свідки зазначеної події відсутні, тому відсутні підстави вважати що це було саме громадське місце. Згідно протоколу про адміністративне правопорушення не зазначено які саме дії вчинив ОСОБА_1 , чи порушувався громадський порядок і спокій громадян, натомість вказано, що останній висловлювався нецензурною лайкою та погрожував фізичною розправою.

Суб`єктивна сторона правопорушення характеризується наявністю вини у формі прямого або непрямого умислу. Особа усвідомлює, що її дії протиправні, вона передбачає, що в результаті їх здійснення будуть порушені громадський порядок і прагне до цього.

Відповідно до роз`яснень, наданих у п. 4 постанови Пленуму Верховного Суду України №10 від 22.12.2006 Про судову практику у справах про хуліганство суди мають відрізняти хуліганство від інших злочинів залежно від спрямованості умислу, мотивів, цілей винного та обставин учинення ним кримінально караних дій.

Описані у протоколі події підпадають під поняття конфліктної ситуацію, в якій кожна зі сторін намагається зайняти позицію несумісну з інтересами іншої сторони.

Так, конфлікт (лат. conflictus зіткнення, сутичка) зіткнення протилежних інтересів і поглядів, напруження і крайнє загострення суперечностей, що призводить до активних дій, ускладнень, боротьби, що супроводжуються складними колізіями.

Протокол про адміністративне правопорушення складений з порушенням закону і не відповідає вимогам ст.256 КУпАП (зміст протоколу про адміністративне правопорушення): не розкрита об`єктивна сторона правопорушення, не зазначені свідки адміністративного правопорушення.

За правовим висновком Верховного Суду України, сформульованим в рішенні від 04.10.2012 (справа N 5-17кс12), надано юридичну характеристику складу злочину - хуліганство та пояснена відмінність його від злочинів, учинених на ґрунті особистих неприязних стосунків. У контексті даної справи у цьому висновку зазначено, що об`єктом посягання при хуліганстві є громадський порядок, який слід розуміти як стан суспільних відносин, що виник, сформувався, змінюється та існує під впливом дії правових норм (значною мірою), моральних засад, звичаїв, етичних правил, традицій, інших поза юридичних чинників і знаходить свій вияв (відображається) у безпечності громадського спокою, охороні здоров`я, честі та гідності людини, її прав та свобод, зокрема, усталених правил поведінки в побуті, у повазі і ставленні членів спільноти один до одного. В основі відмежування хуліганства від злочинів проти здоров`я, крім інших ознак, перебувають об`єкт злочину, який значною мірою визначає правову природу (характер) кожного із цих діянь та їхню суспільну небезпечність, і така ознака суб`єктивної сторони злочину, як його мотив. Хуліганські дії завжди посягають на громадський порядок. Зміст та спрямованість цього діяння випливає з характеру дій особи, яка їх вчиняє, а також із стосунків, які склалися між учасниками конфлікту.

Таким чином фабула правопорушення викладена у протоколі про адміністративне правопорушення від не відповідає диспозиції ст.173 КУпАП .

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП, провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

За наведених обставин, провадження у справі про адміністративне правопорушення у відношенні ОСОБА_1 на підставі п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП підлягає закриттю за відсутність в його діях, викладених в протоколі про адміністративне правопорушення, складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП .

Керуючись п. 1 ч. 1 ст. 247, ст.ст. 283,284 КУпАП , суд

ПОСТАНОВИВ :

Провадження в справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 - закрити за відсутністю в її діях складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП .

Постанова може бути оскаржена в 10-денний строк з дня її винесення до Львівського апеляційного суду через Дрогобицький міськрайонний суд Львівської області.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Суддя Нагірна О.Б.