328/276/20
ПОСТАНОВА

Іменем України

05 березня 2020 року м. Токмак

Суддя Токмацького районного суду Запорізької області Петренко Людмила Василівна,

розглянувши клопотання захисника адвоката Маляр Наталії Володимирівни про залучення сурдоперекладача до участі у справі № 328/276/20 (провадження № 3/328/150/20) про адміністративне правопорушення про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який народився в с. Остриківка, Токмацького району Запорізької області, громадянина України, РНОКПП НОМЕР_1 , який має інвалідність ІІ групи з дитинства, який зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , проживає за адресою: АДРЕСА_2

за адміністративне правопорушення, передбачене ч. 1 ст. 130 Кодексу України про адміністративні правопорушення,

за участі ОСОБА_1 ,

захисника адвоката Маляр Н.В.,

встановив:

В провадженні Токмацького районного суду Запорізької області знаходиться справа № 328/276/20 (номер провадження 3/328/150/20) про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який має інвалідність ІІ групи з дитинства, за ознаками вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 130 КУпАП.

Постановою Токмацького районного суду Запорізької області від 24 лютого 2020 року доручалось Регіональному центру з надання безоплатної вторинної правової допомоги у Донецькій та Запорізькій областях забезпечити явку сурдоперекладача у даній справі.

Згідно відповіді Регіонального центру з надання безоплатної вторинної правової допомоги у Донецькій та Запорізькій областях від 04 березня 2020 року за № 556/02 відмовлено в призначенні сурдоперекладача ОСОБА_1 за рахунок бюджетних коштів, оскільки Регіональним центром безоплатна вторинна правова допомога ОСОБА_1 не надавалась.

В судовому засіданні від захисника адвоката Маляр Н.В. надійшло клопотання про залучення до участі у справі сурдоперекладача з метою забезпечення реалізації її підзахисним процесуальних прав, оскільки останній має інвалідність ІІ групи з дитинства, діагноз двостороння хронічна глухота, має вади слуху та мови, володіє мовою жестів. Для перекладу судового процесу просить залучити сурдоперекладача Запорізької обласної організації «Українське товариство глухих».

Заслухавши пояснення захисника, дослідивши письмові докази, які містяться в матеріалах справи, суд приходить до наступного.

Завданням Кодексу України про адміністративні правопорушення є охорона прав і свобод громадян, власності, конституційного ладу України, прав і законних інтересів підприємств, установ і організацій, встановленого правопорядку, зміцнення законності, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі точного і неухильного додержання Конституції і законів України, поваги до прав, честі і гідності інших громадян, до правил співжиття, сумлінного виконання своїх обов`язків, відповідальності перед суспільством (статті 1 КУпАП).

Статтею 7 КУпАП імперативно визначено, що ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановленому законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

Відповідно до статті 12 Закону України «Про судоустрій та статус суддів», - судочинство і діловодство в судах України проводяться державною мовою. Суди забезпечують рівність прав громадян у судовому процесі за мовною ознакою. Суди використовують державну мову в процесі судочинства та гарантують право громадян на використання ними в судовому процесі рідної мови або мови, якою вони володіють.

Відповідно до статті 268 КУпАП особа, яка притягається до адміністративної відповідальності, має право виступати рідною мовою і користуватися послугами перекладача, якщо не володіє мовою, якою ведеться провадження.

Відповідно до статті 274 КУпАП, перекладач призначається органом (посадовою особою), в провадженні якого перебуває справа про адміністративне правопорушення. Перекладач зобов`язаний з`явитися на виклик органу (посадової особи) і зробити повно й точно доручений йому переклад.

Конвенція про захист прав людини і основоположних свобод та Протоколи до неї є частиною національного законодавства України, відповідно до статті 9 Конституції України, як чинний міжнародний договір, згода на обов`язковість якого надана Верховною Радою України.

Згідно з приписами статті 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» від 23 лютого 2006 року N 3477-IV суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Суду як джерело права.

Відповідно до Конвенція про захист прав людини і основоположних свобод (підпункт «е» п. 3 ст. 6 Конвенції) та практики Європейського суду з прав людини перекладач необхідний у кримінальному процесі, якщо особа не розуміє або не розмовляє мовою судочинства в обсязі достатньому для розуміння перебігу судового процесу та участі в роз`ясненні питання, яке для неї має вирішальне значення, або особа за рівнем володіння мовою не здатна на ведення свого захисту та висувати на розгляд суду свою версію без допомоги перекладача.

Верховний Суд в постанові від 03.07.2018 року у справі № 176/407/17 зробив правовий висновок: розуміння зазначених обставин охоплює виключно їх мовно-комунікативний аспект, але не стосується правового механізму здійснення захисту, оскільки перекладач надає комунікативну, а не правову допомогу, що є функцією захисника. Для констатації факту порушення права особи на захист через незабезпечення обвинуваченого послугами перекладача установлення зазначених обставин має бути «поза розумним сумнівом». При цьому чинниками для з`ясування розуміння особою зазначених обставин Конвенція та практика ЄСПЛ визначають: 1) тривалість проживання у державі ведення судочинства; 2) рівень освіти, час та місце її здобуття; мова навчання; 3) рід заняття, спосіб життя та обсяг комунікації.

Розглядаючи такі справи і досліджуючи питання про розповсюдження гарантій статті 6 Конвенції на вказані випадки, необхідно звернути увагу, що виходячи з прецедентної практики ЄСПЛ хоч і за національним законом особа притягується до адміністративної відповідальності, їй пред`явлено «кримінальне обвинувачення» в його автономному розумінні ЄСПЛ, яке повинно тлумачитися в світлі трьох критеріїв, а саме з урахуванням кваліфікації розгляду з точки зору внутрішньодержавного законодавства, його сутності і характеру, суворості потенційного покарання (пункт 51 рішення Європейського Суду з прав людини у справі «Михайлова проти Російської Федерації»).

Зокрема, в даному випадку можна врахувати, що адміністративне стягнення у виді штрафу, разом з позбавленням права керування транспортним засобом, мають каральний і стримуючий характер.

Адміністративне правопорушення передбачене статтею 130 КУпАП може бути віднесено до «кримінального обвинувачення» в розумінні статті 6 Конвенції із розповсюдженням відповідних гарантій щодо справедливого судового розгляду.

Європейський суд з прав людини з прав людини має сталу практику щодо розгляду справ із дотриманням права на допомогу перекладача, як однієї зі складових прав обвинуваченого на захист у контексті дотримання права на справедливий судовий розгляд, що зафіксовано у декількох рішеннях цього Суду, зокрема: «В контексті права на справедливий судовий розгляд, гарантованого ст. 63, підпункт (е), означає, що обвинувачений, який не розуміє мови, що використовується, або не розмовляє на ній, має право на безоплатну допомогу перекладача для письмового та усного перекладу всіх документів чи заяв по порушеній проти нього справі, що необхідні йому для розуміння того, що відбувається, та гарантувати його права» (справа «Шабельник проти України» рішення від 19 лютого 2009 року).

Відповідно до п. 1 статті 6 Конвенції кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

Судом враховано вимоги статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод в частині: a) бути негайно і детально поінформованим зрозумілою для нього мовою про характер і причини обвинувачення, висунутого проти нього; e) якщо він не розуміє мови, яка використовується в суді, або не розмовляє нею, - одержувати безоплатну допомогу перекладача.

Перекладачем може бути будь-яка незацікавлена у вирішенні справи повнолітня особа, що володіє мовами навичками сурдоперекладу (розуміє знаки німого або глухого), які необхідні для перекладу при провадженні в справі про адміністративне правопорушення.

Таким чином, оскільки особа, що притягається до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , який має інвалідність ІІ групи з дитинства, діагноз двостороння хронічна глухота, має вади слуху та мови, володіє мовою жестів, тобто не достатньою мірою володіє мовою якою здійснюється судочинство, а тому, з метою не допущення порушення його процесуального права на захист, суд вважає, за доцільне залучити перекладача із відповідними знаннями із Запорізької обласної організації «Українське товариство глухих».

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 1, 7, 268, 274 КУпАП, суддя -

постановив:

Клопотання захисника адвоката Маляр Н.В. про залучення сурдоперекладача задовольнити.

Залучити для перекладу судового процесу сурдоперекладача Запорізької обласної організації «Українське товариство глухих» (69063, Запорізька область, м. Токмак, вул. Академіка Амосова, будинок 73).

Копію даної постанови надіслати керівнику Запорізької обласної організації «Українське товариство глухих» (69063, Запорізька область, м. Токмак, вул. Академіка Амосова, будинок 73), для виконання.

Постанова оскарженню не підлягає.

Суддя: