Провадження № 3/470/397/20
Справа № 470/818/20
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17 грудня 2020 року смт. Березнегувате

Суддя Березнегуватського районного суду Миколаївської області Лященко В.Л., при секретарі Кравчук А.І., за участю особи на яку складено протокол ОСОБА_1 , свідків ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , розглянувши у відкритому судовому засіданні справу про адміністративне правопорушення, яка надійшла від Березнегуватського відділення Снігурівського відділу поліції ГУНП в Миколаївській області про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянки України, зареєстрованої та проживаючої за адресою: АДРЕСА_1 , пенсіонер,

- за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП,

В С Т А Н О В И В :

З протоколу про адміністративне правопорушення слідує, що 23 листопада 2020 року близько 12 години 10 хвилин, ОСОБА_1 перебуваючи на вулиці Мечнікова в смт Березнегувате, вчинила сварку відносно ОСОБА_4 , вході якої ображала останню нецензурною лайкою, за що передбачена адміністративна відповідальність за ст.173 КупАП.

В судовому засіданні ОСОБА_1 заперечувала обставини викладені в протоколі та вважала себе невинною. Зазначила, що взагалі знаходилась в машині, коли приїхав чоловік ОСОБА_4 та почав конфлікт, вона викликала поліцію. При цьому, конфлікт почала ОСОБА_4 та продовжив в подальшому її чоловік.

З метою захисту охоронюваних прав і свобод громадян, відповідно до Конституції України та положень Кодексу України про адміністративні правопорушення, вислухавши пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, свідків, дослідивши матеріали справи, суд доходить висновку про відсутність в діях ОСОБА_1 складу правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП, з наступних підстав.

Згідно ч.2 ст.7 КУпАП, провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

Так, згідно з вимогами ст. 256 КУпАП в протоколі про адміністративне правопорушення, зокрема, зазначаються місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення.

Статтею 173 КУПАП передбачена відповідальність за дрібне хуліганство, тобто нецензурну лайку в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Тобто, об`єктом даного адміністративного проступку є суспільні відносини у сфері охорони громадського порядку.

Громадський порядок це обумовлена потребами суспільства система врегульованих правовими та іншими соціальними нормами система відносин, що складаються у громадських місцях в процесі спілкування людей, і яка має на меті забезпечення спокійної обстановки суспільного життя, нормальних умов для праці і відпочинку людей, для діяльності державних органів, а тож підприємств, установ та організацій.

Об`єктивна сторона правопорушення виражається у нецензурній лайці в громадських місцях, образливому чіплянні до громадян та інших подібних діях, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Обов`язковою ознакою об`єктивної сторони правопорушення є місце його скоєння, а саме громадське місце.

Суб`єктивна сторона правопорушення характеризується наявністю вини у формі прямого або непрямого умислу. Особа усвідомлює, що її дії протиправні, вона передбачає, що в результаті їх здійснення будуть порушені громадський порядок і прагне цього. Елементом суб`єктивної сторони дрібного хуліганства є також мотив задоволення індивідуальних потреб самоствердження шляхом ігнорування гідності інших людей.

Зі змісту протоколу не вбачається факту вчинення ОСОБА_1 дрібного хуліганства - порушення громадського порядку та спокою громадян, оскільки інспектором при складані протоколу не було вказано ознак складу правопорушення, як того вимагає законодавство, обставини вчинення правопорушення та чи насправді дії ОСОБА_1 порушили спокій громадян та громадський порядок, а також не зазначили, де конкретно відбувався конфлікт, чи є це громадським місцем.

Не містять матеріали провадження також інформації про тривалість конфлікту, підстави його виникнення, хто спровокував сварку, чи були спроби уникнути конфлікту, чи навпаки ОСОБА_4 своїми діями провокувала та продовжила сварку, чи були ці дії обопільними та як себе під час сварки поводила ОСОБА_1 , чи намагалася уникнути та припинити конфлікт, чи навпаки своїми діями продовжила його.

Такі недоліки є недопустимими при складанні матеріалів справи та не дають можливості повно, всебічно оцінити обставини справи та надати вірну кваліфікацію правопорушення, що в свою чергу унеможливлює прийняття рішення судом про притягнення особи до відповідальності, оскільки зазначення ознак складу правопорушення та обставин за якими вони були вчинені є обов`язковими ознаками об`єктивної сторони правопорушення, передбаченого ст.173 КупАП.

Із письмових пояснень та показів наданих в судовому засідання ОСОБА_1 , також не вбачається ознак складу правопорушення. Так, вона пояснила, що в той день приїхала зі своїм чоловіком до ОСОБА_4 забрати грошові кошти за комунальні послуги, які остання заборгувала за проживання у їх домоволодінні. При цьому, бесіду з ОСОБА_4 вів саме її чоловік, а після того як остання подзвонила своєму чоловіку та той приїхавши продовжив конфлікт, а вона була змушена викликати поліцію. При цьому, вона конфлікт не починала, не мала наміру його продовжувати та порушень громадського порядку не було.

Свідок ОСОБА_3 в судовому засіданні зазначив, що 23.11.2020 року приблизно о 12.10 години приїхав зі своєю дружиною ОСОБА_1 до ОСОБА_4 забрати грошові кошти за комунальні послуги, які остання заборгувала за проживання у його домоволодінні. Однак ОСОБА_4 почала стверджувати, що ніяких боргів у неї не має, подзвонила своєму чоловіку, а коли той приїхав, продовжили його ображати, у зв`язку з чим ОСОБА_1 викликала працівників поліції та намагалася його захистити.

Свідок ОСОБА_2 в судовому засіданні зазначив, що самого конфлікту він не чув, підійшов на місце події коли вже приїхала поліція, де зі слів ОСОБА_1 дізнався, що конфлікт почався у зв`язку з небажанням ОСОБА_4 віддавати борг.

Крім того, постановою Березнегуватського суду Миколаївської області від 14.12.2020 року, ОСОБА_4 визнано винною за встановлених вище обставин, які відбулися 23.11.2020 року о 12.10 години за участі ОСОБА_1 .

Наявність двох протоколів, згідно яких ОСОБА_1 являється і правопорушником, і потерпілою від цієї ж події, позбавляє можливості надати їм правову оцінку та визначити склад адміністративного правопорушення.

Таким чином, суд вважає безпідставним та незаконним протокол про адміністративне правопорушення складений відносно ОСОБА_1 , зважаючи на факти, викладені в матеріалах справи, які є неконкретними та необгрунтованими, а також спростовуються поясненнями осіб наданими в суді.

При складанні вказаного протоколу працівник поліції діяв не з метою захисту законних інтересів постраждалої сторони, а навпаки безпідставно притягнув ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності без наявних на те обставин, що в контексті Рішень ЄСПЛ прирівняне до кримінальної відповідальності.

Так, в справах проти України, Європейський суд з прав людини неодноразово наголошував про віднесення правопорушень передбачених КУпАП до «кримінального аспекту» в розумінні Конвенції, що з огляду на суворість передбаченого покарання правопорушення, не є незначним (див. пункт 33 рішення у справі «Гурепка проти України», однак такі адміністративні провадженні слід вважати по суті кримінальними і такими, що вимагають застосування всіх гарантій статті 6 Конвенції.

Обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу.

У відповідності до рішень ЄСПЛ у справах Малофеєва проти Росії та Карєлін проти Росії, у випадку, коли викладена у протоколі фабула адміністративного правопорушення не відображає усіх істотних ознак складу правопорушення, суд не має права самостійно редагувати її, а так само не може відшукувати докази на користь обвинувачення, оскільки це становитиме порушення права на захист (особа належним чином не може підготуватись до захисту) та принципу рівності сторін (оскільки фактично суд перебирає на себе не властиву йому функцію обвинувачення), що є порушенням ст.6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, і у такому разі справа має бути закрита у зв`язку з відсутністю складу адміністративного правопорушення.

Згідно ст.245 КУпАП, завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи.

Відповідно до ст.247 КУпАП, провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

Проаналізувавши викладені обставини та матеріали справи про адміністративне правопорушення, суд дійшов висновку про закриття провадження у справі з причини відсутності в діях ОСОБА_1 складу правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП.

Керуючись ст.ст. 247, 284 КУпАП, суд,

П О С Т А Н О В И В :

Провадження в справі про адміністративне правопорушення стосовно ОСОБА_1 за ст.173 КУпАП закрити у зв`язку з відсутністю в її діях складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена до Миколаївського апеляційного суду через суд першої інстанції шляхом подачі апеляційної скарги протягом десяти днів з дня її винесення.

Суддя В. Л. Лященко