Провадження № 3/470/420/20
Справа № 470/864/20
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23 грудня 2020 року смт Березнегувате

Суддя Березнегуватського районного суду Миколаївської області Лященко В.Л., при секретарі Прохоровій С.О., за участю особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, ОСОБА_1 , свідка ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні справу про адміністративне правопорушення, яка надійшла від Березнегуватського відділення Снігурівського відділу поліції ГУНП в Миколаївській області про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, проживаючого по АДРЕСА_1 , зареєстрованого по АДРЕСА_2 , тимчасово не працюючого,

за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП,

В С Т А Н О В И В :

Згідно протоколу про адміністративне правопорушення серії АПР18 № 531187 від 11.12.2020 року, ОСОБА_1 11.12.2020 року близько 22 години 30 хвилин в АДРЕСА_3 вчинив дрібне хуліганство, а саме нецензурно лаявся, образливо чіплявся до ОСОБА_3 , чим порушив громадський порядок та спокій громадян та тим самим вчинив адміністративне правопорушення, передбачене ст.173 КУпАП України.

ОСОБА_1 у судовому засіданні свою вину не визнав та пояснив, що він не конфліктував з ОСОБА_3 .. Остання викликала поліцію, через те, що має неприязне відношення до ОСОБА_1 , оскільки не бажає щоб він спілкувався з її донькою ОСОБА_2 .

Заслухавши пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, покази свідка, дослідивши матеріали справи, суд доходить наступного висновку.

Згідно ч.2 ст.7 КУпАП, провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

Так, згідно з вимогами ст.256 КУпАП в протоколі про адміністративне правопорушення, зокрема, зазначаються місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення.

Статтею 173 КУпАП передбачена відповідальність за дрібне хуліганство, тобто нецензурну лайку в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Тобто, об`єктом даного адміністративного проступку є суспільні відносини у сфері охорони громадського порядку.

Громадський порядок це обумовлена потребами суспільства система врегульованих правовими та іншими соціальними нормами система відносин, що складаються у громадських місцях в процесі спілкування людей, і яка має на меті забезпечення спокійної обстановки суспільного життя, нормальних умов для праці і відпочинку людей, для діяльності державних органів, а тож підприємств, установ та організацій.

Об`єктивна сторона правопорушення виражається у нецензурній лайці в громадських місцях, образливому чіплянні до громадян та інших подібних діях, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Обов`язковою ознакою об`єктивної сторони правопорушення є місце його вчинення, а саме - громадське місце.

Суб`єктивна сторона правопорушення характеризується наявністю вини у формі прямого або непрямого умислу. Особа усвідомлює, що її дії протиправні, вона передбачає, що в результаті їх здійснення будуть порушені громадський порядок і прагне цього. Елементом суб`єктивної сторони дрібного хуліганства, є також мотив задоволення індивідуальних потреб самоствердження шляхом ігнорування гідності інших людей.

Зі змісту протоколу не вбачається факту вчинення ОСОБА_1 дрібного хуліганства, тобто порушення громадського порядку і спокою громадян.

Матеріалами справи не доведено, що ОСОБА_1 своїми діями порушував спокій громадян. Справа не містить доказів того, що в нього відбувся конфлікт з потерпілою. Будь-яких підтверджень обставин, викладених у протоколі, немає, крім вказівки самої ОСОБА_3 ..

Свідків у справі, які б підтверджували порушення ОСОБА_1 громадського порядку, також немає.

До того ж, свідок ОСОБА_2 в судовому засіданні підтвердила, що у її матері ОСОБА_3 дійсно неприязне відношення до ОСОБА_1 та між ними не було сварки. Коли останній прийшов до їх двору, ОСОБА_3 вийшла на вулицю та повернулась через дві хвилини. ОСОБА_2 стверджувала, що у цей час знаходилась у себе на подвір`ї. Не було ніякого галасу, і якби біля двору був конфлікт, то вона б почула.

Таким чином, реальні обставини справи не відповідають обставинам, викладеним у протоколі, та складу правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП. Вина ОСОБА_1 у вчиненні правопорушення, поставленого йому в провину, не підтверджується жодними доказами. Як встановлено в судовому засіданні показами свідка, звернення ОСОБА_3 до поліції могло бути викликано її неприязним відношенням до ОСОБА_1 .

Обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу.

У відповідності до рішень ЄСПЛ у справах Малофеєва проти Росії та Карєлін проти Росії, у випадку, коли викладена у протоколі фабула адміністративного правопорушення не відображає усіх істотних ознак складу правопорушення, суд не має права самостійно редагувати її, а так само не може відшукувати докази на користь обвинувачення, оскільки це становитиме порушення права на захист (особа належним чином не може підготуватись до захисту) та принципу рівності сторін (оскільки фактично суд перебирає на себе не властиву йому функцію обвинувачення), що є порушенням ст.6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, і у такому разі справа має бути закрита у зв`язку з відсутністю складу адміністративного правопорушення.

Стаття 62 Конституції України зазначає, що вина особи, яка притягується до відповідальності, має бути доведена належним чином, а не ґрунтуватися на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Аналогічного роду положення закріплено і у ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, які зводяться до того, що кожен вважається невинуватим доти, доки його вину не буде доведено в законному порядку.

Згідно ст.245 КУпАП, завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи.

Відповідно до ст.247 КУпАП, провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

Проаналізувавши викладені обставини та матеріали справи про адміністративне правопорушення, враховуючи відсутність належних доказів вчинення особою правопорушення, поставленого йому в провину, суд дійшов висновку про закриття провадження у справі з причини відсутності в діях ОСОБА_1 складу правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП.

Керуючись ст.ст. 247, 284 КУпАП, суд,

П О С Т А Н О В И В :

Провадження в справі про адміністративне правопорушення стосовно ОСОБА_1 за ст.173 КУпАП закрити у зв`язку з відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена до Миколаївського апеляційного суду через суд першої інстанції шляхом подачі апеляційної скарги протягом десяти днів з дня її винесення.

Суддя В. Л. Лященко