ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"24" лютого 2020 р. суддя Київського районного суду м. Харкова Єфіменко Н.В., розглянувши адміністративний матеріал у відношенні ОСОБА_1 , іпн НОМЕР_1 , голова правління АТ «Мегабанк»,зареєстрований: АДРЕСА_1 за ч.1 ст. 163-1КУпАП,

встановив:

Як вбачається з матеріалів справи про адміністративне правопорушення, при проведенні документальної планової виїзної перевірки АТ «Мегабанк» з питань дотримання вимог податкового, валютного та іншого законодавства за період з 01.07.2016 по 30.06.2019 та правильності нарахування, обчислення та сплати єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування за період з 01.01.2013 по 30.06.2019, встановлено порушення ведення бухгалтерського обліку, в результаті чого завищені витрати на суму 3774333 грн.; за 4 кв. 2017 79200, 64 грн., 1 кв. 2018 79200, 61 грн., півріччя 2018 159281,24 грн., за 9 місяців 2018 240241, 87 грн., за 2018р. 14372, 53 грн., за 1 кв. 2 грн. за півріччя 2 грн. та заниження різниць, які збільшують фінансовий результат за півріччя 2019р. 22086047грн. Вказані порушення призвели до завищення від`ємного значення на суму 2586047грн. та заниження податкового зобов`язання та податкового кредиту на суму 1320403 грн.

ОСОБА_1 , про дату, час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином, до судового засідання не з`явився, причину неявки не сповістив.

Захисник Дребот І.А. у судовому засіданні заперечувала проти притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності, посилаючись на те, що він є головою правління АТ «Мегабанк» з 10.07.2019; не зазначення у протоколі суті адміністративного правопорушення.

Дослідивши матеріали справи, вислухавши пояснення захисника, доходжу наступного:

Відповідно до ст. 129 Конституції України розгляд і вирішення справ в судах здійснюється на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведеності перед судом їх переконливості.

Кодексом України про адміністративні правопорушення визначено форму і основні елементи змісту протоколу про адміністративне правопорушення. В ньому, зокрема, повинно бути викладені всі обставини вчинення правопорушення, встановлені на підставі сукупності досліджених доказів, які наведені на обґрунтування наявності складу правопорушення і правильності його юридичної кваліфікації.

У відповідності до ст. 245 КУпАП, суд має повно, всебічно і об`єктивно з`ясувати обставини кожної справи, вирішуючи її в точній відповідності до вимог чинного законодавства.

Відповідно до ст. 278 КУпАП, орган (посадова особа) при підготовці до розгляду справи про адміністративне правопорушення вирішує питання: чи правильно складено протокол та інші матеріали справи про адміністративне правопорушення.

Згідно ст. 280 КУпАП, орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративної відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують та обтяжують відповідальність, чи заподіяно матеріальну шкоду, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Частиною 1 ст. 163-1 КУпАП передбачена відповідальність за відсутність податкового обліку, порушення керівниками та іншими посадовими особами підприємств, установ, організацій встановленого законом порядку ведення податкового обліку, у тому числі неподання або несвоєчасне подання аудиторських висновків, подання яких передбачено законами України.

10.09.2013р. колегією суддів Судової палати в адміністративних справах Верховного Суду України при розгляді справи № 21-237а13 зазначено, що акт - це службовий документ, який підтверджує факт проведення документальної перевірки фінансово-господарської діяльності платника податків і є носієм доказової інформації про виявлені порушення вимог податкового, валютного та іншого законодавства. У цьому випадку акт перевірки, в якому відображено узагальнений опис виявлених перевіркою порушень законодавства, що в свою чергу відповідає встановленим правилам складання акта перевірки, не є правовим документом, який встановлює відповідальність суб`єкта господарювання та, відповідно, не є актом індивідуальної дії. Обов`язковою ознакою дій суб`єкта владних повноважень, які можуть бути оскаржені до суду, є те, що вони безпосередньо породжують певні правові наслідки для суб`єктів відповідних правовідносин і мають обов`язковий характер. Висновки, викладені у акті, не породжують обов`язкових юридичних наслідків.

Як вбачається з акту документальної планової виїзної перевірки №664/28-10-05-02-01/09804119 від 09.12.2019, що став підставою складання протоколу про адміністративне правопорушення №10/28-10-05-02-01 від 09.12.2019, а також копії трудової книжки ОСОБА_1 є головою правління АТ «Мегабанк» з 10.07.2019 (а.с.2-44, 86-87).

При тому перевірка проведена за періоди з 01.07.2016 по 30.06.2019 та з 01.01.2013 по 30.06.2019, тобто до набуття ОСОБА_1 статуту керівника АТ «Мегабанк».

Європейський суд з прав людини в своїх рішеннях, зокрема, по справам «Кобець проти України» від 14.02.2008, «Берктай проти Туреччини» від 08.02.2001, «Леванте проти Латвії» від 07.11.2002 неодноразово вказує, що оцінюючи докази, суд застосовує принцип доведення «за відсутності розумних підстав для сумніву», що може бути результатом цілої низки ознак або достатньо вагомих, чітких і узгоджених між собою неспростовних презумпцій.

Тобто усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь. Аналогічна норма міститься і в ст. 62 Конституції України

З урахуванням викладеного, зважаючи на те, що ОСОБА_1 не є суб`єктом відповідальності за порушення, допущені у періоди з 01.07.2016 по 30.06.2019 та з 01.01.2013 по 30.06.2019, матеріали справи доказів наявності в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 163-1 КУпАП, не містять

Таким чином, відповідно до вимог п.1 ч.1 ст.247 КУпАП провадження у справі про адміністративне правопорушення підлягає закриттю за відсутності події та складу адміністративного правопорушення.

Керуючись ст.ст. 247, 283, 284 КУпАП, -

постановив:

Провадження у справі про адміністративне правопорушення у відношенні ОСОБА_1 , іпн НОМЕР_1 закрити на підставі п.1 ч.1 ст.247 КУпАП за відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст.163-1 КУпАП.

Постанова може бути оскаржена шляхом подачі апеляційної скарги до Харківського апеляційного суду через суд першої інстанції протягом десяти днів з дня винесення постанови.

Постанова набирає чинності після закінчення строку на її оскарження та може бути пред`явлена до виконання протягом трьох місяців.

Суддя: