Справа № 131/1091/20
Провадження № 33/801/999/2020
Головуючий у суді 1-ї інстанції Олексієнко О. Ю.
Доповідач: Сопрун В. В.
ВІННИЦЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16 грудня 2020 року м. Вінниця

Вінницький апеляційний суд в складі судді Сопруна В.В.,

за участю секретаря судового засідання Кузьменка І.Б.,

за участю особи, яка притягується до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 та його адвоката Сухомудь Ф.С.,

розглянувши справу про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 за ч.2 ст.85 КУпАП, за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на постанову Іллінецького районного суду Вінницької області від 19 жовтня 2020 року,

в с т а н о в и в:

18 серпня 2020 року о 17:10 год на території мисливських угідь ДП «Дашівське ДЛМГ» на території Василівської сільської ради на полі біля польової дороги, неподалік урочища «Дашівська дача» єгерською службою Підприємства було виявлено ОСОБА_1 із мисливською рушницею. При огляді місця події неподалік дороги в траві працівники Підприємства знайшли тушку кабана дикого, а саме самки, в матці якої знаходилось 7 ембріонів поросят, яка загинула внаслідок вогнепального поранення. Таким чином ОСОБА_1 було завдано збитків, унаслідок порушення законодавства в галузі мисливського господарства та полювання на суму 225000 грн.

Своїми діями ОСОБА_1 вчинив адміністративне правопорушення, передбачене ч.2 ст. 85 КУпАП порушення правил полювання (полювання без належного на те дозволу, в заборонених місцях, у заборонений час, забороненими знаряддями або способами, на заборонених для добування тварин) що стало наслідком знищення тварин.

Постановою Іллінецького районного суду Вінницької області від 19 жовтня 2020 року визнано винним ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.2 ст.85 КУпАП, застосовано до нього адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 1700 грн на користь держави, із конфіскацією знарядь і засобів вчинення правопорушення (рушниця ІЖ-18 № НОМЕР_1 16 калібру, 1 патрон 16 калібру червоного кольору та 1 вистріляна гільза 16 калібру) та незаконно добутих об`єктів тваринного світу (туша дикої свині (самка)).

Стягнуто ОСОБА_1 на користь держави 225000 грн в рахунок відшкодування спричинених адміністративним правопорушенням матеріальних збитків. Стягнуто з ОСОБА_1 судовий збір в сумі 420,40 грн на користь держави.

Не погодившись з постановою суду, ОСОБА_1 подав апеляційну скаргу, в якій просив поновити строк на апеляційне оскарження, оскільки в судовому засіданні не був присутній, про оскаржувану постанову дізнався 23 листопада 2020 року.

В апеляційній скарзі, посилається на порушення судом норм матеріального та процесуального права, просив постанову суду першої інстанції скасувати, провадження у справі закрити, у зв`язку з відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення передбаченого ч.2 ст.85 КУпАП.

Дослідивши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, вважаю, що клопотання про поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження постанови Іллінецького районного суду Вінницької області від 19 жовтня 2020 року слід задовольнити та поновити строк на апеляційне оскарження даної постанови.

Відповідно до ст.289 КУпАП скаргу на постанову по справі про адміністративне правопорушення може бути подано протягом десяти днів з дня винесення постанови. В разі пропуску зазначеного строку з поважних причин цей строк за заявою особи, щодо якої винесено постанову, може бути поновлено органом, правомочним розглядати скаргу.

Відповідно до ст.268 КУпАП особа, яка притягується до адміністративної відповідальності має право: знайомитися з матеріалами справи, давати пояснення, подавати докази, заявляти клопотання; при розгляді справи користуватися юридичною допомогою адвоката, іншого фахівця у галузі права, який за законом має право на надання правової допомоги особисто чи за дорученням юридичної особи, виступати рідною мовою і користуватися послугами перекладача, якщо не володіє мовою, якою ведеться провадження; оскаржити постанову по справі. Справа про адміністративне правопорушення розглядається в присутності особи, яка притягується до адміністративної відповідальності. Під час відсутності цієї особи справу може бути розглянуто лише у випадках, коли є дані про своєчасне її сповіщення про місце і час розгляду справи.

Як вбачається з матеріалів справи, ОСОБА_1 не був присутній в судовому засіданні під час проголошення оскаржуваної постанови, про яку дізнався 23 листопада 2020 року, що підтверджується наявною в матеріалах справи його заявою, з огляду на що останній був позбавлений можливості оскаржити дану постанову у десятиденний строк, відповідно до вимог ч.2 ст.294 КУпАП.

Враховуючи зазначені вище обставини, пропущений строк на апеляційне оскарження постанови Іллінецького районного суду Вінницької області від 19 жовтня 2020 року пропущений з поважних причин, а тому на підставі ст.289 КУпАП він підлягає поновленню.

Відповідно до положень ст. 7 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

Розглядаючи справи про адміністративне правопорушення, суддя, як це визначено у ст.245 КУпАП, повинен всебічно, повно й об`єктивно з`ясувати всі обставини справи на основі належно досліджених та оцінених в судовому засіданні доказів та вирішити справу в точній відповідності з законом.

Водночас, згідно з вимогами ст.ст. 278, 280 КУпАП, суддя при підготовці до розгляду справи про адміністративне правопорушення має вирішити питання: чи правильно складено протокол та інші матеріали справи, чи є необхідність у витребуванні додаткових матеріалів, а при розгляді справи зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

За змістом ст.256 КУпАП протокол про адміністративне правопорушення, який є одним з основних джерел доказів, має містити дату і місце його складення, посаду, прізвище, ім`я, по батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності (у разі її виявлення); місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих, якщо вони є; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості, необхідні для вирішення справи. Якщо правопорушенням заподіяно матеріальну шкоду, про це також зазначається в протоколі.

Крім того, положеннями ст. 252 КУпАП передбачено, що орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Проте, як вбачається із матеріалів справи, наведені вимоги закону при розгляді справи в суді та винесенні суддею постанови відносно ОСОБА_1 дотримані не були.

Вирішуючи питання про наявність в діях ОСОБА_1 ознак складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч.2 ст.85 КУпАП, суд першої інстанції виходив із доведеності його вини, обґрунтовуючи свій висновок фактичними обставинами встановленими лише на підставі протоколу про адміністративне правопорушення, акту та розрахунку матеріальних збитків.

Однак, апеляційний суд не може погодитись із таким висновком суду першої інстанції, оскільки він зроблений судом першої інстанції без всебічного і повного аналізу всіх фактичних обставин справи.

Як вбачається із матеріалів справи, 18 серпня 2020 року о 17:10 год на території мисливських угідь ДП «Дашівське ДЛМГ» на території Василівської сільської ради на полі біля польової дороги, неподалік урочища «Дашівська дача» єгерською службою Підприємства було виявлено ОСОБА_1 із мисливською рушницею. При огляді місця події неподалік дороги в траві працівники Підприємства знайшли тушку кабана дикого, а саме самки, в матці якої знаходилось 7 ембріонів поросят.

Зі змісту постанови суду першої інстанції вбачається, що судом належним чином не проаналізовано вказані обставини та не надано жодної оцінки доказам у справі.

Відповідно до ч.1 ст.9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Частиною другою статті 85 КУпАП передбачена адміністративна відповідальність за повторне порушення правил полювання (полювання без належного на те дозволу, в заборонених місцях, у заборонений час, забороненими знаряддями або способами, на заборонених для добування тварин) чи таке, яке мало наслідком добування, знищення або поранення тварин.

Виходячи із аналізу вказаних норм, а також положень ст.251 КУпАП протокол про адміністративне правопорушення та інші матеріали провадження мають містити відомості, щодо вчинення особою дій, передбачених ч.2 ст.85 КУпАП.

Поруч із цим, жодними доказами, наявними в матеріалах справи не підтверджується об`єктивна сторона норми ч.2 ст.85 КУпАП.

В судовому засіданні апеляційного суду ОСОБА_1 вину у вчиненому не визнав, пояснив, що не полював та не вбивав кабана. Крім того, заперечив, що рушниця належить йому.

В судовому засіданні апеляційного суду був допитаний свідок ОСОБА_2 , який пояснив, що на території мисливських угідь ДП «Дашівське ДЛМГ» було виявлено ОСОБА_1 . При цьому, свідок зазначив що пострілів не чув, в ОСОБА_1 рушниці не бачив, а також і не бачив рушниці при огляді його автомобіля. Про наявність вбитого кабана йому стало відомо десь о 20:00 год. Протокол складався у відсутність ОСОБА_1 о 17:10 год.

Особа, що складала протокол головний мисливствознавець ОСОБА_3 та свідок ОСОБА_4 в судове засідання не з`явились з невідомих причин.

Згідно ст.264 КУпАП Особистий огляд може провадитись уповноваженими на те посадовими особами Служби безпеки України, органів Національної поліції, органів і установ виконання покарань та слідчих ізоляторів, Військової служби правопорядку у Збройних Силах України, воєнізованої охорони, цивільної авіації, митного органу і органів прикордонної служби, центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сферах міграції (імміграції та еміграції), у тому числі протидії нелегальній (незаконній) міграції, громадянства, реєстрації фізичних осіб, а у випадках, прямо передбачених законами України, також і інших органів.

Особистий огляд може провадитись уповноваженою на те особою однієї статі з оглядуваним і в присутності двох понятих тієї ж статі.

Огляд речей може провадитись уповноваженими на те посадовими особами Служби безпеки України, органів Національної поліції, органів і установ виконання покарань та слідчих ізоляторів, Військової служби правопорядку у Збройних Силах України, воєнізованої охорони, цивільної авіації, митного органу, органів прикордонної служби, центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сферах міграції (імміграції та еміграції), у тому числі протидії нелегальній (незаконній) міграції, громадянства, реєстрації фізичних осіб, природоохоронних органів, державними інспекторами з питань інтелектуальної власності, органів лісоохорони, органів рибоохорони, органів, що здійснюють державний нагляд за додержанням правил полювання, а у випадках, прямо передбачених законами України, також і інших органів. При вчиненні порушень законодавства про охорону і використання тваринного світу уповноважені на те посадові особи органів, які здійснюють державний нагляд за додержанням правил полювання, органів рибоохорони, а також поліцейські, військовослужбовці та працівники Державної прикордонної служби України можуть провадити в установленому порядку огляд транспортних засобів.

Огляд речей, ручної кладі, багажу, знарядь полювання і лову риби, добутої продукції, транспортних засобів та інших предметів здійснюється, як правило, у присутності особи, у власності (володінні) якої вони є. У невідкладних випадках зазначені речі, предмети може бути піддано оглядові з участю двох понятих під час відсутності власника (володільця).

Про особистий огляд, огляд речей складається протокол або про це робиться відповідний запис у протоколі про адміністративне правопорушення або в протоколі про адміністративне затримання.

Особистий огляд, огляд речей у митних органах провадиться в порядку, встановленому законом.

До матеріалів адміністративної справи протоколи огляду знарядь полювання, добутої продукції, відповідно до ст.264 КУпАП не додано.

Відповідно до ч.3 ст.62 Конституції України, усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачяться на її користь.

Апеляційний суд зважає на те, що оскільки за нормами КУпАП суд не наділений правом самостійно змінювати визначати інші обставини або надавати їм іншу правову кваліфікацію, ніж ті, що викладені в протоколі про адміністративне правопорушення, а інших доказів, які б свідчили про наявність в діях ОСОБА_1 інкримінованого адміністративного правопорушення суду надано не було, то підстав для притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч.2 ст.85 КУпАП не вбачається.

Враховуючи вищенаведені недоліки та суперечності, що містяться в матеріалах провадження, а також покази свідка ОСОБА_2 , апеляційний суд приходить до переконання про відсутність належних, достатніх і переконливих доказів, які б поза розумним сумнівом підтверджували, що ОСОБА_1 18 серпня 2020 року о 17:10 год на території мисливських угідь ДП «Дашівське ДЛМГ» здійснював полювання та скоїв адміністративне правопорушення передбачене ч.2 ст.85 КУпАП.

Таким чином, слід визнати, що судом не було досліджено всі обставини, що стосуються обставин правопорушення, його об`єктивної сторони, через що суд прийшов до передчасного висновку про наявність в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч.2 ст.85 КУпАП, а тому постанова суду першої інстанції підлягає скасуванню.

Згідно ст.294 КУпАП в разі скасування постанови суду першої інстанції суд апеляційної інстанції повинен розглянути справу по суті з винесенням нового рішення, або закрити провадження у справі.

Відповідно до п.1 ч.1 ст.247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю у разі відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

Виходячи зі змісту п. 2 ч. 8 ст. 294 КУпАП - за наслідками розгляду апеляційної скарги, суд апеляційної інстанції має право скасувати постанову та закрити провадження у справі.

Враховуючи вищевикладене, суд апеляційної інстанції приходить до висновку, що апеляційна скарга ОСОБА_1 є обґрунтованою та такою, що підлягає задоволенню, а оскаржувана постанова скасуванню, із закриттям провадження у справі у зв`язку із відсутністю в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч.2 ст.85 КУпАП.

Керуючись ст.85, ст.247, ст.294 КУпАП, суд,

п о с т а н о в и в :

Клопотання ОСОБА_1 про поновлення строку на апеляційне оскарження задовольнити. Поновити строк на апеляційне оскарження.

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 задовольнити.

Постанову Іллінецького районного суду Вінницької області від 19 жовтня 2020 року скасувати.

Закрити провадження у адміністративній справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 за ч.2 ст.85 КУпАП, за відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення.

Постанова є остаточною та оскарженню не підлягає.

Суддя Вінницького

апеляційного суду В. В. Сопрун