Справа № 467/287/20
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10.03.2020 року Суддя Арбузинського районного суду Миколаївської області Догарєва І.О., розглянувши матеріали, які надійшли від Арбузинського відділення поліції Братського відділу поліції ГУНП в Миколаївській області про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , жителя АДРЕСА_1 , громадянина України, не працюючого, за ст. 173 КУпАП України,-

в с т а н о в и в :

Згідно протоколу про адміністративне правопорушення серія ВАБ 326106 ОСОБА_1 притягується до адміністративної відповідальності за те, що 06.03.2020 року, в період часу з 12 години по 15 годину він в с. Булацелово по вул. АДРЕСА_1 вчинив дрібне хуліганство, а саме: висловлювався брутальною лайкою відносно гр. ОСОБА_2 в громадському місці.

ОСОБА_1 в судовому засіданні свою вину не визнав та пояснив, що 06.03.2020 року разом з ОСОБА_3 на своєму мотоциклі «МТ «Днєпр-11» д.н. НОМЕР_1 приїхали до с. Булацелово по вул. Гагаріна, помітивши бетонний стовб, який стояв підпертий до стіни біля будівлі, яка належить літній жінці на ім`я ОСОБА_4 ( ОСОБА_5 ), та вирішили його відкопати. Перед цим він підійшов до бабусі ОСОБА_4 попросити на це дозволу, але вона йому відмовила. Після цього вони одразу припинили всі початі дії, сіли на мотоцикл та поїхали в інший край села. Через деякий час повернувшись, зустріли мешканців, яких він не знає. Між ним та одним з чоловіків почалась сварка, в ході якої висловлювались в адресу один одного у підвищеному тоні. Хто викликав наряд поліції він не знає.

Дослідивши матеріали справи, суд вважає, що провадження в справі відповідно до п.1 ст.247 КУпАП підлягає закриттю виходячи з наступного

Так, статтею 173 КУпАП передбачена адміністративна відповідальність за дрібне хуліганство, тобто нецензурну лайку в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Об`єктом даного адміністративного проступку є суспільні відносини у сфері охорони громадського порядку.

Об`єктивна сторона правопорушення виражається у нецензурній лайці в громадських місцях, образливому чіплянні до громадян та інших подібних діях, що порушують громадський порядок і спокій громадян (формальний склад).

Суб`єкт адміністративного проступку - загальний (фізична осудна особа, яка досягла 16- річного віку), а суб`єктивна сторона визначається ставленням до наслідків і характеризується наявністю вини у формі прямого чи непрямого умислу.

Мотивом порушення громадського порядку є явна неповага до суспільства, бажання реалізувати індивідуальну потребу самоствердження. При цьому, явною, очевидною як для винної особи, так і для потерпілих чи оточуючих неповагою до суспільства вважається прагнення показати свою зневагу до існуючих правил і норм поведінки в суспільстві, самоствердитися за рахунок приниження інших осіб, протиставити себе іншим громадянам, суспільству, державі.

Згідно п.3 постанови Пленуму Верховного Суду України N 10 від 22.12. 2006 «Про судову практику у справах про хуліганство» при вирішенні питання про відмежування кримінально караного хуліганства від дрібного слід виходити з того, що відповідно до ч.1 ст. 296 КК хуліганство - це умисне грубе порушення громадського порядку з мотивів явної неповаги до

суспільства, яке супроводжується особливою зухвалістю або винятковим цинізмом.

Якщо таке порушення не супроводжувалось особливою зухвалістю або винятковим цинізмом, його необхідно кваліфікувати як дрібне хуліганство за ст. 173 Кодексу України про адміністративні правопорушення (далі - КУпАП).

При цьому, з об`єктивної сторони хуліганство, незалежно від виду відповідальності адміністративної чи кримінальної, характеризується порушенням громадського порядку, а із суб`єктивної - умисною виною та мотивом явної неповаги до суспільства.

Виходячи з викладеного, саме по собі вживання нецензурної лайки автоматично не утворює собою складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, позаяк, ці дії неминуче мають потягнути за собою наслідки, з урахуванням того, що об`єктом даного адміністративного проступку є суспільні відносини у сфері охорони громадського порядку, у виді порушення громадського порядку і спокою громадян.

Протокол про адміністративне правопорушення серія ВАБ 326106 не містить відомостей щодо наслідків вчинення ОСОБА_1 зазначених у протоколі дій, відтак виклад обставин адміністративного правопорушення у даному протоколі не відповідає диспозиції ст.173 КУпАП.

У відповідності до ч.1 ст.7 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» кожному гарантується захист його прав, свобод та інтересів у розумні строки незалежним, безстороннім і справедливим судом, утвореним законом.

Відповідно до ст.ст. 245, 251, 252, 280 КУпАП суддя при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний повно, всебічно та об`єктивно з`ясувати всі обставини справи, встановити чи було вчинено адміністративне правопорушення та чи винна особа у його вчиненні, дослідити наявні у справі докази, дати їм належну оцінку, з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи і, в залежності від встановленого, прийняти мотивоване законне рішення.

Згідно ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» суди застосовують при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод та практику Європейського суду з прав людини (далі ЄСПЛ) як джерело права.

ЄСПЛ поширює стандарти, які встановлює Конвенція для кримінального провадження, на провадження у справах про адміністративні правопорушення, оскільки у справі «Надточий проти України від 15.05.2008» Суд зазначив, що український уряд визнав кримінально-правовий характер Кодексу України про адміністративні правопорушення.

Відповідно до виписаних у ст.ст. 252, 254, 255, 256 КУпАП положень, протокол про адміністративне правопорушення - це офіційний документ, відповідним чином оформлений уповноваженою особою про вчинення діяння (діянь), яке (які) містить ознаки адміністративного правопорушення, передбаченого КУпАП, є найважливішим джерелом доказів у справах про адміністративні правопорушення. У ньому, крім іншого, зазначаються відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності; місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих якщо вони є; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості, необхідні для вирішення справи.

В межах зазначених у протоколі про адміністративне правопорушення обставин інкримінованого особі адміністративного правопорушення, і повинен провадитися їх, у тому числі, і судовий розгляд.

З цього слідує, що протокол про адміністративне правопорушення є не тільки джерелом доказів у справі, але й актом обвинувачення у вчиненні конкретного адміністративного правопорушення.

А тому, зважаючи на практику ЄСПЛ у справах «Малофєєва проти Росії» (рішення від 30.05.2013, заява № 36673/04), «Карелін проти Росії» (рішення від 20.09.2016, заява № 926/08), суд у цій справі має бути неупередженим і безстороннім і не вправі самостійно змінювати на шкоду особі формулювання правопорушення, викладене у фабулі протоколу про адміністративне правопорушення. Відповідне формулювання слід вважати по суті викладенням обвинувачення у вчиненні адміністративного правопорушення, винуватість у скоєнні якого має бути доведено не судом, а перед судом у змагальному процесі. Суд також не має права самостійно відшукувати

докази винуватості особи у вчиненні правопорушення, оскільки, таким чином, неминуче перебиратиме на себе функції обвинувача, позбавляючись статусу незалежного органу правосуддя, що є порушенням ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Із пояснень ОСОБА_1 слідує, що між ним та потерпілим ОСОБА_2 виник конфлікт та вони розмовляли на підвищених тонах, а це виключає склад адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, позаяк, відсутній мотив на вчинення саме хуліганських дій.

Наявність конфлікту між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 підтверджується, окрім вказаного вище, доданими до протоколу письмовими поясненнями потерпілого ОСОБА_2 та свідка ОСОБА_6 , які вказували, що конфлікт виник через те, що ОСОБА_1 разом ще з двома іншими чоловіками хотів викопати стовб, а також свідків ОСОБА_7 , ОСОБА_5 з яких вбачається, що між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 виник взаємний конфлікт через нібито якісь гайки, які ОСОБА_2 не віддав ОСОБА_1 . З письмових пояснень свідка ОСОБА_8 вбачається, що йому відомо про сварку між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 через належний ОСОБА_5 стовб, та він зустрічався з тими трьома чоловіками, що хотіли цей стовб викопати, в тому числі ОСОБА_1 , спілкувався з ними, проте при ньому ніхто громадського порядку не порушував.

Відтак, наразі не установлено беззаперечного факту наявності у ОСОБА_1 умислу, направленого саме на вчинення хуліганських дій, є дійсним лише факт наявності конфлікту між його учасниками ( ОСОБА_1 та ОСОБА_2 ).

Так, конфлікт (лат.conflictus зіткнення, сутичка) - зіткнення протилежних інтересів і поглядів, напруження і крайнє загострення суперечностей, що приводить до активних дій, ускладнень, боротьби, що супроводжуються складними колізіями;ситуація, в якій кожна зі сторін намагається зайняти позицію несумісну з інтересами іншої сторони.

А залежно від сфери життєдіяльності людей конфлікти поділяються на виробничі, громадські, політичні та побутові.

Наявність конфлікту виключає суб`єктивну сторону адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП.

За таких обставин, встановлюючи у відповідності до ст.251 КУпАП наявність чи відсутність адміністративного правопорушення в діях особи, щодо якої складено протокол, та даючи оцінку фактичним даним, наявним в матеріалах справи, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності те, що в матеріалах справи відсутні належні та допустимі докази щодо вчинення ОСОБА_1 дій, зазначених у диспозиції ст.173 КУпАП, які б підпадали під ознаки дрібного хуліганства, тому, вважаю, що у його діях відсутній склад адміністративного правопорушення, передбачений ст.173 КУпАП, що відповідно до п.1 ч.1 ст. 247 КУпАП, є обставиною, яка виключає провадження в справі.

Згідно з п.1ст.247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за відсутності події та складу адміністративного правопорушення.

Керуючись ст.247 ч.1, 284 КупАП, суддя, -

п о с т а н о в и в :

Провадження в справі про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 закрити, на підставі п.1 ч.1 ст.247 КУпАП, за відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП.

Постанова може бути оскаржена протягом десяти днів до Миколаївського апеляційного суду через Арбузинський районний суд Миколаївської області

Суддя І.О. Догарєва