ЗОЛОТОНІСЬКИЙ МІСЬКРАЙОННИЙ СУД ЧЕРКАСЬКОЇ ОБЛАСТІ
26 листопада 2020 рокуСправа №: 695/2688/20
Номер провадження 3/695/2020/20
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

26 листопада 2020 рокум. Золотоноша

Суддя Золотоніського міськрайонного суду Черкаської області Степченко М.Ю., розглянувши матеріали справи про притягнення до адміністративної відповідальності, які надійшли з Золотоніського ВП ГУНП в Черкаській області відносно:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 ,

за ст.173 КУпАП, -

ВСТАНОВИВ:

Неповнолітній ОСОБА_1 , 04.09.2020 р. о 21-00 год. в м. Золотоноша по вул. Шевченка, 97, перебував в стані алкогольного сп`яніння, вчинив хуліганські дії, а саме купався в адміністративному фонтані в громадському місці, чим порушував громадський порядок і спокій громадян.

У судове засідання неповнолітній ОСОБА_1 не з`явився з невідомих суду причин, хоча про дату, час та місце розгялду справи повідомлявся шляхом направлення смс-повідомлення.

Особа, яка притягається до адміністративної відповідальності, без поважних причин не з`являється на виклики суду, неповідомив суду про причини неявки тощо.

Ці дії мають очевидні ознаки штучного створення підстав для закінчення передбаченого ст.38 КУпАП строку накладення адміністративного стягнення і намагання уникнути в такий спосіб адміністративної відповідальності.

Згідно зі ст.17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» суди застосовують при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод та практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

У рішенні Європейського суду з прав людини від 03 квітня 2008 року у справі «Пономарьов проти України» наголошено, що сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.

Відповідно до рішення Європейського суду з прав людини від 08 листопада 2005 року у справі «Смірнов проти України», згідно з положеннями частини першої статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмет спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи, є порушенням ч.1 ст.6 даної Конвенції.

Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях, зокрема «Юніон Аліментаріа проти Іспанії» від 07 липня 1989 року, виходить з того, що у випадках коли поведінка учасників судового засідання свідчить про умисний характер їх дій, направлений на невиправдане затягування процесу чи зловживання своїм процесуальним правом, суд має реагувати на вказані випадки законними засобами, аби не було знівельовано ключовий принцип верховенства права, в тому числі проводити судове засідання у відсутність особи, якщо таке затягування може нашкодити справі чи іншим учасникам справи.

Водночас ЄСПЛ зазначає у п.35 вказаного вище рішення, що право у особи на справедливий і публічний розгляд її справи упродовж розумного строку кореспондується обов`язок добросовісно користуватися наданими законом процесуальними правами, утримуватись від дій, що зумовлюють затягування судового процесу, та вживати надані процесуальним законом заходи для скорочення періоду судового провадження.

Приймаючи до уваги всі вищевикладені обставини, те, що вжито всіх необхідних заходів для забезпечення участі неповнолітнього ОСОБА_1 у судовому засіданні, вважаю за можливе провести розгляд справи у відсутність останнього.

При оцінці доказів суд, як правило, застосовує критерії доведення "поза розумним сумнівом". Проте, така доведеність може випливати із співіснування достатньо переконливих, чітких і узгоджених між собою висновків чи схожих неспростовних презумпцій факту (рішення ЄСПЛ від 21 липня 2011 року по справі "Коробов проти України"). Приймаючи до уваги дане рішення, суд керується саме цим принципом «поза розумним сумнівом», зміст якого також сформульований у п. 43 рішення Європейського суду з прав людини від 14 лютого 2008 року у справі "Кобець проти України". Зокрема, доведення має випливати із сукупності ознак чи неспростовних презумпцій, достатньо вагомих, чітких і узгоджених між собою.

Вина неповнолітнього ОСОБА_1 стверджується зібраними по справі доказами: протоколом про адміністративне правопорушення серії АПР18 №517625 від 08.09.2020 р., рапортом помічника чергового Золотоніського ВП ГУНП в Черкаській області, письмовими поясненнями неповнолітнього ОСОБА_1 , результатами алкотестеру Драгер, згідно якого неповнолітній ОСОБА_1 мав позитивну пробу, 1,09%.

Суддя, вивчивши матеріали справи, приходить до висновку, що неповнолітній ОСОБА_1 вчинив правопорушення, передбачене ст.173 КУпАП, як дрібне хуліганство, тобто нецензурна лайка в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Відповідно до ст. 13 КУпАП до осіб віком від шістнадцяти до вісімнадцяти років, які вчинили адміністративні правопорушення, застосовуються заходи впливу, передбачені статтею 24-1 цього Кодексу. У разі вчинення особами віком від шістнадцяти до вісімнадцяти років адміністративних правопорушень, передбачених статтями 44, 51, 121-127, частинами першою, другою і третьою статті 130, статтею 139, частиною другою статті 156, статтями 173, 173-4, 174, 183-1, 185, 190-195 цього Кодексу, вони підлягають адміністративній відповідальності на загальних підставах. З урахуванням характеру вчиненого правопорушення та особи правопорушника до зазначених осіб (за винятком осіб, які вчинили правопорушення, передбачені статтею 185) можуть бути застосовані заходи впливу, передбачені статтею 24-1 цього Кодексу.

Таким чином, враховуючи характер, обставини правопорушення та особу правопорушника, який є неповнолітнім, до адміністративної відповідальності не притягався, суд вважає за доцільне застосувати до нього у відповідності до ст. 24-1 КУпАП захід впливу у вигляді попередження.

Керуючись ст. ст. 24-1, 283, 284 КУпАП, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 визнати винним у вчиненні правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП і застосувати до нього у відповідності до ст. 24-1 КУпАП захід впливу у вигляді попередження.

Постанова може бути оскаржена до Черкаського апеляційного суду через Золотоніський міськрайонний суд Черкаської області протягом 10 днів з дня її винесення.

Суддя М.Ю. Степченко