справа №619/504/20
провадження №3/619/202/20
Постанова

іменем України

11 березня 2020 року м. Дергачі

Суддя Дергачівського районного суду Харківської області Кононихіна Н.Ю., за участі секретаря судового засідання Мєщан І.О., потерпілого ОСОБА_1 , представника потерпілого Сироти С.Б., представника потерпілого-адвоката Кадигроб А.С., особи, яка притягується до адміністративної відповідальності ОСОБА_2 ,

розглянув матеріали, які надійшли з Дергачівського ВП ГУ НП в Харківській області, відносно:

ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, проживаючого: АДРЕСА_1 ;

за вчинення правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, -

встановив

01 лютого 2020 року близько 11 год. 10 хв. ОСОБА_2 знаходячись у громадському місці, а саме за адресою: Харківська область, м. Дергачі, вул. Вокзальна біля будинку № 3, образливо чіплявся до громадян, висловлювався нецензурною лайкою, намагався пошкодити майно громадян, чим порушив громадський порядок і спокій громадян, про що було складено протокол про адміністративне правопорушення серії АПР18 № 616960 від 11 лютого 2020 року ДОП СППП Дергачівського ВП ГУНП в Харківській області лейтенантом поліції Завальним П. С. за ст. 173 КУпАП.

Допитаний в судовому засіданні правопорушник ОСОБА_2 свою провину в скоєнні інкримінованого йому адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП визнав частково та пояснив, що 01.02.2020 він їхав на тренування, однак змушений був приїхати на пл. Привокзальну м. Дергачі, т.я. там знаходилися пропагандисти «Партії ОСОБА_3 », які роздавали людям газети на спілкувалися з ними, пропагандуючи думки, з якими ОСОБА_2 був не згоден по політичним мотивам. Прибувши на місце пригоди із своєю матір`ю ОСОБА_4 , він вважав за потрібне захищати честь та гідність України такими своїми діями, які тепер він вважає неправильними тобто він на місці пригоди, яке знаходилося на багатолюдній площі міста - перевернув палатки активістів «Партії ОСОБА_3 », чим можливо спричинив матеріальну шкоду і необережно звалив прапор України. При цьому правопорушник не штовхав потерпілого ОСОБА_1 , а заважав йому затіяти бійку, тому тримав його за руки позаду спини. Однак, при цьому ОСОБА_2 не висловлювався нецензурною лайкою. Разом з тим ОСОБА_2 діяв так необачно, т.я. бачив, що активісти партії вдарили по руках його матері ОСОБА_5 , тому він вважав за необхідне захищати свою матір. Правопорушник не підтверджує, що його матір в цей момент обприскувала краскою палатки активістів та їжу, яка знаходилася в палатках для пригощання громадян.

Однак, вина ОСОБА_2 у вчиненні вищевказаного правопорушення доказана в повному обсязі та підтверджується протоколом про адміністративне правопорушення та матеріалами справи.

Так, згідно вимог ст. 245 КУпАП, завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

Відповідно до вимог ст. 280 КУпАП, орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Згідно ст. 252 КУпАП, орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Відповідно до ст.9 КУпАП, адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність. Адміністративна відповідальність за правопорушення, передбачені цим Кодексом, настає, якщо ці порушення за своїм характером не тягнуть за собою відповідно до закону кримінальної відповідальності.

За статтею 173 КУпАП адміністративна відповідальність настає за дрібне хуліганство, тобто нецензурна лайка в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Громадський порядок - це обумовлена потребами суспільства система врегульованих правовими та іншими соціальними нормами система відносин, що складаються у громадських місцях в процесі спілкування людей, і яка має на меті забезпечення спокійної обстановки суспільного життя, нормальних умов для праці і відпочинку людей, для діяльності державних органів, а також підприємств, установ та організацій.

Об`єктом даного адміністративного правопорушення є суспільні відносини у сфері охорони громадського порядку, який полягає у врегульованій соціальними нормами системі відносин, що складаються у громадських місцях в процесі спілкування людей, забезпечення спокійної обстановки суспільного життя.

Об`єктивною стороною правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, є зокрема нецензурна лайка, а саме найбільш цинічні лайки, висловлювання щодо сфери статевих відносин, непристойні висловлювання у громадських місцях, образливе ставлення до громадян, а саме докучлива поведінка, пов`язана з образливими діями, що зневажають честь та гідність людини, крики з хуліганських мотивів біля вікон громадян у нічний час, пошкодження з хуліганських мотивів якого-небудь майна у незначних розмірах. Для всіх цих випадків характерним є ігнорування волі та бажання оточення, прагнення нав`язати свою волю, а точніше свавілля.

Обов`язковою ознакою об`єктивної сторони цього правопорушення є місце його вчинення, а саме - громадське місце, яке дістало законодавче визначення як частина (частини) будь-якої будівлі, споруди, яка доступна або відкрита для населення вільно, чи за запрошенням, або за плату, постійно, періодично або час від часу, зокрема під`їзди, а також підземні переходи, стадіони (Закон України «Про заходи щодо попередження та зменшення вживання тютюнових виробів і їх шкідливого впливу на здоров`я населення» від 22.09.2005 № 2899-IV).

Матеріалами справи про адміністративне правопорушення підтверджується наявність обов`язкового елементу об`єктивної сторони інкримінованого ОСОБА_2 адміністративного правопорушення, а саме - наслідків протиправних дій особи у вигляді порушення громадського порядку так, як це зазначено у протоколі про адміністративне правопорушення, а також наявності саме нецензурна лайка, непристойні висловлювання у громадських місцях, образливе чіпляння до громадян, намагання спричинити матеріальну шкоду, що підтверджується у судовому засіданні показаннями потерпілого ОСОБА_1 , представника потерпілого Сироти С. Б., свідків ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , оглядом у судовому засіданні відеоматеріалів з місця пригоди.

При цьому суд не приймає до уваги пояснення свідка ОСОБА_11 , який хоч і був на місці пригоди, чув шум і нецензурну лайку, однак, із-за відсутності окулярів погано бачив та не може підтвердити, що правопорушник ОСОБА_2 не приймав участь у конфлікті.

Вину ОСОБА_2 у скоєнні правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП підтверджують і всі матеріали кримінального провадження № 0000149 від 01.02.2020, яке закрите постановою слідчого Дергачівського ВП ГУНП в Харківській області від 11.02.2020.

Аналізуючи пояснення ОСОБА_2 в частині його незгоди з програмою, яку ПП «Партія Шарія» нав`язує суспільству, суддя керується рішенням Європейського суду з прав людини, який у своєму рішенні по справі «Швидка проти України» від 30 жовтня 2014 року, вказав, що Конвенція захищає не тільки зміст ідей і поглядів особи, але й форму їх поширення (п. 31); і це можна вважати формою вираження політичних поглядів (пункти 37, 38)., а тому вважає їх безпідставними.

Вина ОСОБА_2 у вчиненні вищевказаного правопорушення доказана в повному обсязі та підтверджується протоколом про адміністративне правопорушення та матеріалами справи.

Таким чином, своїми діями ОСОБА_2 вчинив правопорушення, передбачене ст.173 КУпАП, а саме дрібне хуліганство, тобто нецензурна лайка в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян, намагання спричинити матеріальну шкоду та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Згідно ст. 33 КУпАП, при накладенні стягнення враховуються характер вчиненого правопорушення, особа порушника, ступінь його вини, майновий стан, обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність.

Таким чином, з огляду на характер скоєного ОСОБА_2 адміністративного правопорушення, особу, яка притягується до адміністративної відповідальності, ступінь його вини за адміністративне правопорушення, відсутність обставин, що пом`якшують відповідальність за адміністративне правопорушення, з метою виховання та запобігання вчиненню нових правопорушень - суддя дійшов висновку про накладення адміністративного стягнення у вигляді адміністративного арешту, у межах санкції ст.173 КУпАП.

Відповідно до ст. 40-1 КУпАП судовий збір у провадженні по справі про адміністративне правопорушення у разі винесення судом (суддею) постанови про накладення адміністративного стягнення сплачується особою, на яку накладено таке стягнення.

Відповідно до п.п.5 п.4 ч.2 ст.4 Закону України «Про судовий збір» від 08 липня 2011 року №3674-VI, ставки судового збору встановлюються у таких розмірах: у разі ухвалення судом постанови про накладення адміністративного стягнення: 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленої законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява подається до суду.

Так як на ОСОБА_2 накладається адміністративне стягнення, то відповідно до ст.40-1 КУпАП йому необхідно сплатити судовий збір.

Призначаючи адміністративного стягнення у виді адміністративного арешту відносно ОСОБА_2 , суддя керується рішеннями Європейського суду з прав людини по аналогічним категоріям справ, згідно яких національним судам було вказано на незастосування до негайного виконання постанов в частині адміністративного арешту.

На підставі викладеного, керуючись ст.173, ст.ст. 283, 284, КУпАП ,суддя

постановив

ОСОБА_2 визнати винним у вчинені адміністративного правопорушення передбаченого ст. 173 КУпАП та накласти на нього адміністративне стягнення у вигляді адміністративного арешту строком на 10 діб.

Строк адміністративного арешту ОСОБА_2 рахувати з моменту фактичного затримання.

Стягнути з ОСОБА_2 в дохід держави судові витрати в розмірі 420 гривень 40 копійок

Постанова судді у справі про адміністративне правопорушення може бути оскаржена особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником протягом десяти днів з дня винесення постанови. Апеляційна скарга подається до Харківського апеляційного суду через Дергачівський районний суд Харківської області.

Суддя Н. Ю. Кононихіна