ЧЕРКАСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Провадження №33/821/536/20 Справа № 708/715/20 Головуючий по першій інстанції Суходольський О.М.
Категорія: ст.173 КУпАП Доповідач в апеляційній інстанції Биба Ю.В.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

04 грудня 2020 р. м. Черкаси

Суддя Черкаського апеляційного суду Биба Ю.В., за участю особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, ОСОБА_1 , розглянувши матеріали справи про адміністративне правопорушення за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на постанову Черкаського районного суду Черкаської області від 09 вересня 2020 року, якою

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , працюючої секретарем Іванівської сільської ради,

закрито провадження у справі про притягнення до адміністративної відповідальності за ст.173 КУпАП у зв`язку з закінченням строків накладення адміністративного стягнення, передбачених ст.38 КУпАП ,-

в с т а н о в и в:

Згідно протоколу про адміністративне правопорушення серія АПР18 № 519244 від 06.06.2020, ОСОБА_1 06.06.2020 близько 15 год. 50 хв. виражалася нецензурною лайкою в адресу гр. ОСОБА_2 , чим вчинила правопорушення, передбачене ст.173 КУпАП.

Постановою Черкаського районного суду Черкаської області від 09 вересня 2020 року закрито провадження у справі про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ст.173 КУпАП, у зв`язку з закінченням строків накладення адміністративного стягнення, передбачених ст.38 КУпАП.

Не погодившись із оскаржуваною постановою, ОСОБА_1 подала апеляційну скаргу, в якій просить скасувати постанову Черкаського районного суду Черкаської області від 09 вересня 2020 року, виключивши з її описової частини абз.4 наступного змісту: «У судовому засіданні ОСОБА_1 , обставини вказані у протоколі про адміністративне правопорушення підтвердила, вину визнала». Закрити провадження в справі про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ст.173 КУпАП у зв`язку з закінченням строків накладення адміністративного стягнення, передбачених ст.38 КУпАП.

В апеляційній скарзі посилається на те, що при ухваленні оскаржуваної постанови суд першої інстанції неправильно застосував норми матеріального права та порушив норми процесуального права, що потягло за собою ухвалення незаконної постанови.

Зазначає, що при розгляді адміністративної справи в суді першої інстанції, як і при складанні протоколу про адміністративне правопорушення, вона не підтверджувала обставин вказаних у протоколі та не визнавала своєї вини у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП, а саме вказувала, що вона 06.06.2020 близько 15 год. 50 хв. в с.Іванівка Чигиринського району Черкаської області, висловлювалася грубою нецензурною лайкою на адресу ОСОБА_2 , погрожувала фізичною розправою, чим порушила громадський спокій та порядок, а навпаки говорила, що не висловлювалася грубою нецензурною лайкою на адресу ОСОБА_2 , не погрожувала фізичною розправою і не порушувала громадський порядок та спокій. Тобто, судом першої інстанції помилково викладено в абз.4 описової частини постанови речення наступного змісту: «У судовому засіданні ОСОБА_1 , обставини вказані у протоколі про адміністративне правопорушення підтвердила, вину визнала». Дана обставина не відповідає дійсності та впливає на її імідж і ділову репутацію, як громадянина та секретаря сільської ради.

Вказує, що поєднання закриття справи з одночасним визнанням вини особи у вчиненні адміністративного правопорушення є взаємовиключним рішенням, і прийняття таких двох взаємовиключних рішень в одній постанові про закриття справи свідчить про порушення прав людини на справедливий суд.

Одночасно вказує, що в узагальненому науково-консультативному висновку ВАСУ зазначено, що під час закриття провадження у справах про адміністративні правопорушення у зв`язку з закінченням строків притягнення до адміністративної відповідальності, передбачених ст.38 КУпАП, вина особи не встановлюється.

Перевіривши матеріали справи і доводи апеляційної скарги, заслухавши думку ОСОБА_1 про задоволення апеляційної скарги та скасування оскаржуваної постанови з зазначених в ній підстав, вважаю, що апеляційна скарга підлягає до часткового задоволення з наступних підстав.

За змістом ст.245 КУпАП, завданнями провадження у справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

Відповідно до ст.251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Згідно вимог ст.280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Однак зазначених вимог закону суд першої інстанції у повному обсязі не дотримався, прийшов до помилкового висновку про наявність в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення та необхідності визнання її винною у вчиненні правопорушення за ст.173 КУпАП.

Згідно протоколу про адміністративне правопорушення серія АПР18 № 519244 від 06.06.2020, ОСОБА_1 06.06.2020 близько 15 год. 50 хв. виражалася нецензурною лайкою в адресу гр. ОСОБА_2 , чим вчинила правопорушення, передбачене ст.173 КУпАП.

Відповідно до диспозиції статті 173 КУпАП, дрібним хуліганством є нецензурна лайка в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Згідно ст.9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Об`єктом адміністративного проступку, передбаченого ст.173 КУпАП є суспільні відносини у сфері охорони громадського порядку.

Громадський порядок - це обумовлена потребами суспільства система врегульованих правовими та іншими соціальними нормами система відносин, що складаються у громадських містах в процесі спілкування людей, і яка має на меті забезпечення спокійної обстановки суспільного життя, нормальних умов для праці і відпочинку людей, для діяльності державних органів, а також підприємств, установ та організацій.

Найбільш розповсюдженою формою дрібного хуліганства є нецензурна лайка у громадських місцях, непристойні висловлювання.

Іншою формою цього правопорушення є образливе ставлення до громадян, під яким необхідно розуміти докучливу поведінку, пов`язану з образливими діями, що зневажають честь і гідність людини та утискають будь-чию волю, до того ж у грубій розв`язній манері, а також насильницьке вторгнення в громадські місця всупереч забороні певних осіб, які слідкують за порядком.

Обов`язковою ознакою об`єктивної сторони цього правопорушення є місце його скоєння, а саме - громадське місце, яке дістало законодавче визначення як частина будь-якої будівлі, споруди, яка доступна або відкрита для населення вільно, чи за запрошенням, або за плату, постійно, періодично або час від часу, зокрема під`їзди, а також підземні переходи, стадіони.

З суб`єктивної сторони правопорушення характеризується наявністю вини у формі прямого чи непрямого умислу, особа усвідомлює, що її дії протиправні, вона передбачає, що в результаті їх здійснення будуть порушені громадський порядок і прагне до цього. Елементом суб`єктивної сторони дрібного хуліганства є також мотив задоволення індивідуальних потреб самоствердження шляхом ігнорування гідності інших людей.

З матеріалів справи вбачається, а саме з рапорту помічника чергового СРПП №1 Чигиринське відділення поліції Смілянського ВП ГУНП в Черкаській області від 06.06.2020 та пояснень ОСОБА_2 і ОСОБА_3 , що конфлікт між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 виник на території ставка, де останні здійснювали вилов риби. Тобто, місцем конфлікту була територія ставка, яка не може розглядайсь як громадське місце, а тому в діях ОСОБА_1 відсутній склад адміністративного правопорушення, передбачений ст.173 КУпАП.

Крім того, вказівка в протоколі про адміністративне правопорушення серії АПР18 № 519244 від 06.06.2020 року відносно ОСОБА_1 за ст.173 КУпАП адреса місця вчинення можливого правопорушення взагалі відсутня, а тому даний протокол, з наявними письмовими доказами, як докази її вини розцінювати неможливо.

Тобто, матеріали справи не містять доказів вчинення ОСОБА_1 дій, що порушують громадський порядок.

В свою чергу в оскаржуваній постанові зазначено, що ОСОБА_1 , 06.06.2020 близько 15 год. 50 хв. в с.Іванівка Чигиринського району Черкаської області, висловлювалася грубою нецензурною лайкою на адресу ОСОБА_2 , погрожувала фізичною розправою, чим порушила громадський спокій та порядок.

Крім того, під час розгляду апеляційної скарги ОСОБА_1 , судом апеляційної інстанції досліджено відеозапис з мобільного телефону, наданий нею, з якого вбачається, що між ОСОБА_1 та трьома чоловіками виник конфлікт, але учасники конфлікту не виражалися в сторону один одного нецензурними словами.

Враховуючи вищевикладене вбачається, що матеріали адміністративної справи не містять достатньої кількості належних та допустимих доказів, які б в своїй сукупності вказували на вчинення ОСОБА_1 дій, зазначених у диспозиції ст.173 КУпАП та які б підпадали під ознаки дрібного хуліганства.

Встановлені при апеляційному розгляді справи обставини свідчать про відсутність події і складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП.

Відповідно до положень ст.62 Конституції України обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Згідно з п.1 ч.1 ст. 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за відсутністю у діях особи події і складу адміністративного правопорушення.

З огляду на викладене, приходжу до висновку, що апеляційна скарга ОСОБА_1 підлягає до часткового задоволення, постанова суду першої інстанції на підставі положень ст.294 КУпАП підлягає скасуванню, а провадження у справі закриттю у зв`язку з відсутністю в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП.

Керуючись ст.ст. 294, 247 КУпАП, суддя , -

п о с т а н о в и в:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 задовольнити частково.

Постанову Черкаського районного суду Черкаської області 09 вересня 2020 року щодо ОСОБА_1 за ст.173 КУпАП скасувати, а провадження по справі закрити на підставі п.1 ч.1 ст.247 КУпАП у зв`язку з відсутністю в її діях складу правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП..

Постанова апеляційного суду набирає законної сили негайно після її винесення, є остаточною й оскарженню не підлягає.

Суддя Ю.В. Биба