Номер провадження 3/523/7573/20
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"02" грудня 2020 р. м.Одеса

Суддя Суворовського районного суду м. Одеси Малиновський О.М., за участю прокурора Бєди К.Е., розглянув адміністративні матеріали, які надійшли з Національного агентства з питань запобігання корупції про притягнення до адміністративної відповідальності:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, уродженця смт. Красні Окни, Одеської області, працюючого начальником Управління Державного агентства рибного господарства в Одеській області, проживаючого: АДРЕСА_1 , зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_2 ,

у скоєнні правопорушення передбаченого ч.1, ч.2 ст. 172-7 КУпАП,

ВСТАНОВИВ

З матеріалів, направлених до суду з Національного агентства з питань запобігання корупції вбачається, що згідно протоколу про адміністративне правопорушення №30/232 від 22.10.2020р., ОСОБА_1 будучи начальником Державного агентства рибного господарства в Одеській області, тобто особою, уповноваженою на виконання функцій держави, на яку поширюється дія Закону України «Про запобігання корупції», у приміщенні Управління Державного рибного господарства в Одеській області (вул. Балківська, 12-в, у м. Одесі) вчинив дії в умовах реального конфлікту інтересів, а саме: підписав лист від 27.04.2020р. №1-16-01/1160-20, у якому запропонував Державному агентству рибного господарства України проект штатного розпису Одеського рибоохоронного патруля, згідно з яким, зокрема, скорочено посаду заступника начальника відділу охорони водних біоресурсів «Рибоохоронний патруль» Одеського рибоохоронного патруля, яку обіймав ОСОБА_2 та з яким ОСОБА_1 знаходився в неприязних стосунках, чим порушив вимоги пункту 3 частини першої статті 28 Закону України «Про запобігання корупції», відповідальність за яке передбачена частиною другою статті 172-7 КУпАП.

Крім того, до суду з Національного агентства з питань запобігання корупції надійшов протокол про адміністративне правопорушення №30/231 від 22.10.2020р., згідно якого, ОСОБА_1 будучи начальником Державного агентства рибного господарства в Одеській області, тобто особою, уповноваженою на виконання функцій держави, на яку поширюється дія Закону України «Про запобігання корупції», не повідомив про наявність у нього реального конфлікту інтересів свого безпосереднього керівника, що виник у нього під час видання у приміщенні Управління Державного агентства рибного господарства в Одеській області (вул. Балківська, 12-в, у м. Одесі) у якому він запропонував Державному агентству рибного господарства України проект штатного розпису Одеського рибоохоронного патруля, згідно з яким, зокрема, скорочено посаду заступника начальника відділу охорони водних біоресурсів «Рибоохоронний патруль» Одеського рибоохоронного патруля, яку обіймав ОСОБА_2 та з яким ОСОБА_1 знаходився в неприязних стосунках, чим порушив вимоги пункту 2 частини першої статті 28 Закону України« Про запобігання корупції», відповідальність за яке передбачена частиною першою статті 172-7 КУпАП.

Постановою судді від 13.11.2020р. провадження про адміністративні правопорушення відносно ОСОБА_1 за частинами першою та другою статті 172-7 КУпАП були об`єднанні в одне провадження та об`єднаній справі присвоєний єдиний номер справи № 523/16401/20, провадження №3/523/7573/20.

В судовому засіданні ОСОБА_1 свою вину в скоєні порушень не визнав та зазначив, що з боку НАЗК не було з`ясовано всіх обставин, які мають значення для вирішення питання про притягнення його до адміністративної відповідальності. На його думку, він не перебував у неприязних стосунках з ОСОБА_2 . Його дії, пов`язані з скороченням чисельності штату на 2020р. були регламентовані рішенням Державного агентства рибного господарства України.

У судовому засіданні прокурор підтримав складені протоколи у повному обсязі, просив притягнути ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за частинами першою, другою статті 172-7 КУпАП.

Суд, заслухавши правопорушника його представника, адвоката Сабліну Ю.С., прокурора, дослідивши матеріали справи в їх сукупності, прийшов до наступного.

Як встановлено матеріалами справи ОСОБА_1 обіймає посаду начальника Управління Державного агентства рибного господарства в Одеській області. Вказана посада, у відповідність до підпункту «в» пункту 1 частини першої статті 3 Закону України «Про запобігання корупції» відносить ОСОБА_1 до суб`єкта, на якого поширюється дія цього Закону, яким визначені певні обов`язки державного службовця на виконання функцій держави.

Наказом Т.в.о. Голови Державного агентства рибного господарства України від 17 квітня 2020р. №124 ОСОБА_3 було введено в дію з 22 квітня 2020р. структуру Державного агентства рибного господарства України, погоджену в установленому порядку Міністерством енергетики та захисту довкілля України в межах граничної чисельністю в кількості 1669 штатних одиниць, в тому числі за Управлінням Державного агентства рибного господарства у Одеській області у кількості 88 осіб.

27.04.2020р. за підписом ОСОБА_1 на ім`я Т.в.о. Голови Державного агентства рибного господарства України Баздуганова О. було направлено проект штатного розпису Управління державного агентства рибного господарства у Одеській області.

Наказом Т.в.о. Голови Державного агентства рибного господарства України від 04 травня 2020р. №147 ОСОБА_3 з 04 травня 2020р. було введено в дію штатний розпис на 2020рік Державного агентства рибного господарства України. Введений в дію та затверджений Т.в.о. Голови Державного агентства рибного господарства України ОСОБА_4 штатний розпис на 2020рік було погоджено Міністерством фінансів України 20 квітня 2020р.

Наслідком затвердження штатного розпису на 2020р. стало скорочення наступних посад в Управлінні державного агентства рибного господарства у Одеській області, а саме: заступника начальника управління начальника відділу охорони водних біоресурсів «Рибоохоронний патруль» - 1 штатна одиниця; заступника начальника відділу охорони водних біоресурсів «Рибоохоронний патруль» - 1 штатна одиниця; головних державних інспекторів відділу охорони водних біоресурсів «Рибоохоронний патруль» - 2 штатні одиниці; провідних державних інспекторів відділу охорони водних біоресурсів «Рибоохоронний патруль» - 2 штатні одиниці; головного спеціаліста відділу іхтіології та регулювання рибальства 1 штатна одиниця.

Наказом начальника Управління Державного агентства рибного господарства в Одеській області Чабана В.А. від 17 липня 2020р. №151-о у зв`язку із запровадженим скороченням численності штату було звільнено ОСОБА_2 з посади заступника начальника відділу охорони водних біоресурсів «Рибоохоронний патруль», який обіймав вказану посаду з 13.06.2017р.

Протоколи про адміністративне правопорушення, які є предметом розгляду даної справи, визначають приватний інтерес ОСОБА_1 , який полягає у тому, що з метою притягнення останнього до кримінальної, адміністративної, дисциплінарної відповідальності ОСОБА_2 неодноразово звертався із заявами та зверненнями до правоохоронних органів, Уповноваженого ВРУ з прав людини, і як один із підписантів звернення трудового колективу Одеського рибоохоронного патруля до Прем`єр-міністра України, Міністра довкілля та захисту довкілля України, т.в.о. голови Держрибагенства, за наслідками розгляду яких було розпочато досудове розслідування кримінальних проваджень за ч.1 ст.361, ч.1 ст.366 КК України, про що було відомо ОСОБА_1 .

Суперечність між приватним інтересом ОСОБА_1 та його службовими повноваженнями полягають у тому, що він реалізуючи свої повноваження начальника, враховуючи неприязні стосунки з ОСОБА_2 , не міг об`єктивно та неупереджено проаналізувати ситуацію щодо оптимізації штатної чисельності та визначити доцільність скорочення посади, яку обіймавав ОСОБА_2 .

Відповідно до вимог ст.ст.245,280 КУпАП, при розгляді справи про адміністративне правопорушення, суд повинен належним чином з`ясувати факт вчинення адміністративного правопорушення, винність особи, що притягується, обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до положень ч.1 та 2 ст.7 КУпАП, ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом.

Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

Положеннями ст.280 КУпАП передбачено, що орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, а також з`ясувати інші обставини, що мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Стаття 251 КУпАП передбачає, що доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, а також іншими документами.

Згідно з ст.252 КУпАП орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Так, неповідомлення особою у встановлених законом випадках та порядку про наявність у неї реального конфлікту інтересів тягне за собою накладення штрафу від ста до двохсот неоподатковуваних мінімумів доходів громадян (ч.1 ст.172-7 КУпАП).

Вчинення дій чи прийняття рішень в умовах реального конфлікту інтересів тягнуть за собою накладення штрафу від двохсот до чотирьохсот неоподатковуваних мінімумів доходів громадян (ч.2 ст.172-7 КУпАП).

За приписами пунктів 1-3 частини першої статті 28 Закону України «Про запобігання корупції» особи, зазначені у пунктах 1, 2 частини першої статті 3 цього Закону, зобов`язані:

вживати заходів щодо недопущення виникнення реального, потенційного конфлікту інтересів;

повідомляти не пізніше наступного робочого дня з моменту, коли особа дізналася чи повинна була дізнатися про наявність у неї реального чи потенційного конфлікту інтересів безпосереднього керівника, а у випадку перебування особи на посаді, яка не передбачає наявності у неї безпосереднього керівника, або в колегіальному органі - Національне агентство чи інший визначений законом орган або колегіальний орган, під час виконання повноважень у якому виник конфлікт інтересів, відповідно;

не вчиняти дій та не приймати рішень в умовах реального конфлікту інтересів.

Під реальним конфліктом інтересів слід розуміти, як суперечність між приватним інтересом особи та її службовими чи представницькими повноваженнями, що впливає на об`єктивність або неупередженість прийняття рішень, або на вчинення чи невчинення дій під час виконання зазначених повноважень (абз.12 ч.1 ст.1 Закону України «Про запобігання корупції»).

Приватний інтерес будь-який майновий чи немайновий інтерес особи. Такий інтерес може зумовлюватись особистими, сімейними, дружніми чи іншими позаслужбовими стосунками з фізичними чи юридичними особами, а також іншими обставинами (абз.11 ч.1 ст.1 Закону України «Про запобігання корупції»).

Об`єктом правопорушення, визначеного статтею 172-7 КУпАП є суспільні відносини у сфері державного управління щодо запобігання та врегулювання конфлікту інтересів; діяння: неповідомлення особою у встановлених законом випадках та порядку про наявність у неї реального конфлікту інтересів (ч.1); вчинення дій чи прийняття рішень в умовах реального конфлікту інтересів (ч.2); прийняття рішень в умовах реального конфлікту інтересів (ч.2).

Суб`єкт правопорушення є спеціальний, посадова чи службова особа органу державної влади; посадова чи службова особа органу місцевого самоврядування; особи, які для цілей Закону України «Про запобігання корупції» прирівнюються до осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування визначені відповідно до пунктів 1,2 частини першої статті 3 цього Закону.

Суб`єктивна сторона правопорушення, яке інкримінується ОСОБА_1 характеризується умисною формою вини (умисел).

При цьому об`єктивна сторона правопорушення, у складі правопорушення, передбаченого частиною першою статті 172-7 КУпАП, полягає у бездіяльності суб`єкта правопорушення.

В листі ВССУ від 22.05.2017 зазначається, що для встановлення наявності факту прийняття рішення, вчинення чи невчинення дії в умовах реального конфлікту інтересів та розмежування реального і потенційного конфлікту інтересів особа, яка здійснює правозастосовну діяльність, для кваліфікації рішення як такого, що прийняте в умовах реального конфлікту інтересів, має встановити наявність обов`язкової сукупності таких юридичних фактів, як: 1) наявність у правопорушника факту приватного інтересу, який має бути чітко сформульований (артикульований) та визначений; 2) наявність факту суперечності між приватним інтересом і службовими чи представницькими повноваженнями із зазначенням того, в чому саме ця суперечність знаходить свій вияв або вплив на прийняття рішення; 3) наявність повноважень на прийняття рішення; 4) наявність факту реального впливу суперечності між приватним та службовим чи представницьким інтересом на об`єктивність або неупередженість рішення. Без наявності хоча б одного з фактів із цієї сукупності реальний конфлікт інтересів не виникає.

Оцінюючі зібранаі по справі докази в їх сукупності суддя вважає, що матеріалами справи не доведено належними та допустимими доказами наявність у ОСОБА_1 факту приватного інтересу. Такі твердження у протоколах, а саме наявність приватного інтересу у ОСОБА_1 зумовленого неприязними стосунками з ОСОБА_2 , який полягав у прагненні помсти останньому, ґрунтуються виключно на припущеннях та не знайшли свого підтвердження під час розгляду справи по суті.

Факт звернення підлеглої особи у спосіб визначений Конституцією України та законами України до органів зі скаргою, заявою та/або листами на захист особистих та/або суспільних інтересів, сам по собі не може вказувати не безумовну наявність конфлікту інтересів між керівником та підлеглим.

Отже, факт приватного інтересу у ОСОБА_1 не доведений.

Також, встановлено, що у відповідність до положення про Управління Державного агентства рибного господарства у Одеській області не наділяє начальника Управління на прийняття остаточного рішення про затвердження штатного розпису Управління. Положенням передбачено право вносити пропозиції Голові Держрибагентства, а також організовувати та забезпечувати виконання наказів Держрибагентства та доручень Голови (п.п.15.2,15.3 Положення).

Як було встановлено матеріалами справи, ОСОБА_1 не затверджував штатний розпис на 2020р. із скороченням чисельності штату, у тому числі і посаду, яку обіймав ОСОБА_2 , а вносив лише пропозиції на ім`я Т.в.о. Голови Держрибагентства, яким і було прийнято остаточне рішення про затвердження штатного розпису на 2020р. Більш того, питання скорочення чисельності штату на 2020р. Управління Державного агентства рибного господарства у Одеській області не стосувалось тільки посади ОСОБА_2 . З матеріалів справи убачається, що скорочення було проведено стосовно 7 працівників Управління. Як було зазначено ОСОБА_1 у судовому засіданні, скорочення посади заступника начальника відділу охорони водних біоресурсів «Рибоохоронний патруль», яку обіймав ОСОБА_2 , була викликана скороченням посади його безпосереднього керівника заступника начальника управління начальника відділу охорони водних біоресурсів «Рибоохоронний патруль», а отже недоцільністю залишення такої посади у вказаному відділі. Отже, матеріали справи не містять доведеності факту наявності повноважень у ОСОБА_1 на прийняття рішення відносно скорочення посади, яку обіймав ОСОБА_2 .

Крім того, слід зазначити, що пропозиція на скорочення чисельності штату не означає прийняття позитивного рішення про затвердження запропонованого штату Держрибагентству.

Зважаючи на викладене слід констатувати відсутність доведеності по-перше, наявності приватного інтересу у ОСОБА_1 , по-друге, наявність суперечності службовим чи представницьким повноваженням, а як наслідок на відсутність у ОСОБА_1 реального впливу на його об`єктивність чи неупередженість під час прийняття не рішень, по-третє відсутній прямий і безпосередній причинно-наслідковий зв`язок між пропозицією на скорочення посади ОСОБА_2 та приватним інтересом, тобто участь у наданні такої пропозиції є здійсненням ОСОБА_1 його представницьких повноважень, а не вирішення його приватного інтересу.

За приписами пункту 1 статті 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.

В силу принципу презумпції невинуватості, діючого в адміністративному праві, всі сумніви у винності особи, що притягується до відповідальності, тлумачаться на її користь. Не доведена вина прирівнюється до доведеної невинуватості. За таких обставин, факт вчинення ОСОБА_1 правопорушення, передбаченого частинами першою, другою статті 172-7 КУпАП є не доведеним.

За таких обставин, суддя дійшов висновку про те, що провадження у справі підлягає закриттю у зв`язку з відсутністю у діях ОСОБА_1 складу адміністративних правопорушень, передбачених частинами першої, другої статті 172-7 КУпАП.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.7,8,33,38,172-6,221,247,254,268, 284,289,294 КУпАП,

ПОСТАНОВИВ

Провадження у справі про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за вчинення адміністративних правопорушень, передбачених частинами 1, 2 статті 172-7 КУпАП закрити у зв`язку з відсутністю у його діях складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена до Одеського апеляційного суду через Суворовський районний суд м. Одеси протягом 10-ти днів з дня виготовлення повного тексту рішення.

Повний текст постанови складений 03 грудня 2020р.

Суддя