Провадження № 3/761/587/2020
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

31 січня 2020 року Шевченківський районний суд м. Києва у складі головуючого судді Левицької Т.В., за участю прокурора Сказка Р.І., захисника Куненка С.П., особи, яка притягається до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , розглянувши у відкритому судовому засіданні протоколи №№ 1, 2, 3, 4 від 12 листопада 2019 року, складені старшим оперуповноваженим 3-го відділу (протидії корупції) 2-го управління Департаменту стратегічних розслідувань Національної поліції України Скрипкою А.М.,

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , працюючого на посаді члена Рахункової палати, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , -

про вчинення адміністративних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 172-7, ч. 2 ст. 172-7 КУпАП,?

в с т а н о в и в:

Як вбачається з протоколів №№ 1, 2, 3, 4 від 12 листопада 2019 року про адміністративні правопорушення, складені щодо ОСОБА_1 за ч. 1 ст. 172-7, ч. 2 ст. 172-7 КУпАП, останній, перебуваючи на посаді члена Рахункової палати, будучи членом державного колегіального органу та згідно підпункту «і» пункту 1 частини 1 статті 3 Закону України «Про запобігання корупції» від 14.10.2014 року № 1700-VII (далі - Закон № 1700-VII) суб`єктом відповідальності за правопорушення, пов`язані з корупцією, у порушення п. 2 ч. 1 ст. 28 Закону № 1700-VII, не повідомив у встановлених законом випадках та порядку про наявність реального конфлікту інтересів при наданні Доручень на виконання заходу державного зовнішнього фінансового контролю (аудиту) від 04.04.2019 № 08-207, від 06.06.2019 року № 08-319, а також у порушення п. 3 ч. 1 ст. 28 Закону № 1700-VII, вчинив дії та прийняв особисто рішення в умовах реального конфлікту інтересів (при наданні Доручень на виконання заходу державного зовнішнього фінансового контролю (аудиту) від 04.04.2019 № 08-207, від 06.06.2019 року № 08-319), чим вчинив адміністративні правопорушення, пов`язані з корупцією, відповідальність за які передбачена ч. 1 ст. 172-7, ч. 2 ст. 172-7, КУпАП.

Постановою Верховної Ради України від 15 березня 2018 року № 2345-VIII «Про призначення на посади членів Рахункової палати» ОСОБА_1 призначено на посаду члена Рахункової палати.

Згідно до частини 1 статті 65 Закону №1700-VII за вчинення корупційних або пов`язаних з корупцією правопорушень особи, зазначені в частині першій статті 3 цього Закону, притягаються до кримінальної, адміністративної, цивільно-правової та дисциплінарної відповідальності у встановленому законом порядку.

Відповідно до підпункту «і» пункту 1 частини 1 статті 3 Закону № 1700 -VII суб`єктами, на яких поширюється дія цього Закону, є члени державного колегіального органу.

Згідно частини 3 статті 1 Закону України «Про Рахункову палату» від 02.07.2015 року № 576-VII (далі - Закон № 576-VII) Рахункова палата є державним колегіальним органом.

Відповідно до частин 1 та 2 статті 17 Закону № 576 - VII Рахункова палата складається з дев`яти членів Рахункової палати, членами Рахункової палати є Голова Рахункової палати, його заступник та інші члени Рахункової палати.

Отже, ОСОБА_1 є членом державного колегіального органу, на якого поширюється дія Закону № 1700-VII, у тому числі обмеження та зобов`язання, передбачені цим законом.

Одночасно, член Рахункової палати ОСОБА_1 не є службовою особою, яка займає відповідальне або особливо відповідальне становище в розумінні примітки до статті 50 Закону № 1700-VIІ .

З метою всебічного та повного з`ясування усіх обставин справи, суд приходить до висновку про необхідність об`єднання адміністративних протоколів №№ 1, 2, 3, 4 від 12 листопада 2019 року щодо ОСОБА_1 за ч. 1 ст. 172-7, ч. 2 ст. 172-7 КУпАП, зареєстровані в Шевченківському районному суді м. Києва за №№ 761/44284/19, 3/761/587/2020, 761/44288/19, 3/761/590/2020, 761/44286/19, 3/761/589/2020, 761/44289/19, 3/761/591/2020, в одне провадження, присвоївши йому єдиний номер - № 761/44284/19, № 3/761/587/2020.

Прокурор в судовому засіданні підтримав вищевказані протоколи складені відносно ОСОБА_1 , просив визнати останнього винним за ч. 1 ст. 172-7, ч. 2 ст. 172-7КУпАП.

Зазначив, що у ОСОБА_1 після початку проведення НАЗК повної перевірки його декларації за 2017 рік був наявний приватний інтерес, який вже на стадії ухвалення рішення про проведення аудиту НАЗК та видачі відповідного доручення містив усі ознаки реального конфлікту інтересів, оскільки саме в момент здійснення вказаних дій приватний інтерес вже впливав на об`єктивність прийняття рішення та вчинення дії.

Захисник Куненко С.П. в судовому засіданні заперечив з приводу складених відносно ОСОБА_1 адміністративних протоколів, просив закрити провадження за відсутністю в діях останнього складу адміністративних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 172-7, ч. 2 ст. 172-7 КУпАП.

ОСОБА_1 в судовому засіданні заперечив з приводу складених відносно нього адміністративних протоколів, просив закрити провадження за відсутністю в його діях складу адміністративних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 172-7, ч. 2 ст. 172-7 КУпАП. Суду пояснив, що в його діях відсутній реальний чи/або потенційний конфлікт інтересів з НАЗК, оскільки безпосередньо НАЗК самостійно приймало рішення про повну перевірку його декларації, в умовах, коли вже була розпочата процедура аудиту в НАЗК, відповідальним за який визначений він.

Зазначив, що підписані ним доручення на вихід контрольної групи до НАЗК є звичайними організаційними рішеннями, які кожен член Рахункової палати згідно з вимогами Закону України «Про Рахункову палату» та Регламенту Рахункової палати вчиняє в ході контрольного заходу. Його доручення були видані в межах компетенції, оскільки він згідно з рішенням Рахункової палати був визначений відповідальним за проведення аудиту в НАЗК. Тобто, його дії неможливо кваліфікувати як такі, що можуть впливати на об`єктивність або неупередженість прийняття рішень, або на вчинення чи невчинення дій під час виконання зазначених повноважень. Він діяв за процедурою, встановленою законодавством України про Рахункову палату.

З його сторони не було ініціативи розпочати перевірку в НАЗК після прийняття цим органом рішення про повну перевірку його декларації, а навпаки - він розпочав контрольний захід з кінця 2018 року, а НАЗК у березні 2019 року лише тільки у нього серед дев`ятьох членів Рахункової палати вирішило провести повну перевірку його декларації за 2017 рік. В цих умовах, він кваліфікував дії НАЗК як потенційний можливий тиск на нього як на члена Рахункової палати. Про зазначене листами від 10.04.2019, від 23.04.2019, від 24.05.2019 та від 31.05.2019 він повідомив Голову НАЗК Мангула O.A .

План заходів щодо діяльності Рахункової палати на 2019 рік було складено у 2018 pоку, зокрема, розподіл роботи, в тому числі й перевірка діяльності НАЗК було доручено йому також у 2018 році, тобто задовго до того як НАЗК розпочало перевірку його декларації.

Про всі ці факти та його аргументи щодо відсутності у нього реального або потенційного конфлікту інтересів з НАЗК ним було повідомлено всіх членів та т.в.п. Голови Рахункової палати Майснера A .B. шляхом направлення їм відповідних службових записок від 08.08.2019 № 08-33/149, від 08.08.2019 № 08-33/150 та від 09.08.2019 № 08-33/152.

Крім того, вказує, що НАЗК на ім`я Голови Рахункової палати було надано лист № 31-02/71509/19 від 01.10.2019 р., у якому повідомляє про відсутність будь-якого конфлікту інтересів у ОСОБА_1 .

Заслухавши висновок прокурора, пояснення захисника, пояснення ОСОБА_1 , вивчивши матеріали протоколів про адміністративні правопорушення, суд дійшов наступного висновку.

Статтею 245 КУпАП передбачено, що завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

Відповідно до вимог ст. 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган /посадова особа/ встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Статтею 252 КУпАП визначено, що орган /посадова особа/ оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Відповідно до ст. 280 КУпАП орган /посадова особа/ при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до вимог ст. 10 КУпАП адміністративне правопорушення визнається вчиненим умисно, коли особа, яка його вчинила, усвідомлювала протиправний характер своєї дії чи бездіяльності, передбачала її шкідливі наслідки і бажала їх або свідомо допускала настання цих наслідків.

Так, старшим оперуповноваженим 3-го відділу (протидії корупції) 2-го управління Департаменту стратегічних розслідувань Національної поліції України Скрипкою А.М. складено протоколи №№ 1, 2, 3, 4 від 12 листопада 2019 року відносно ОСОБА_1 про вчинення ним адміністративних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 172-7, ч. 2 ст. 172-7КУпАП.

Відповідно до статті 1 Закону України «Про запобігання корупції»:

- реальний конфлікт інтересів - суперечність між приватним інтересом особи та її службовими чи представницькими повноваженнями, що впливає на об`єктивність або неупередженість прийняття рішень, або на вчинення чи не вчинення дій під час виконання зазначених повноважень;

- приватний інтерес - будь-який майновий чи немайновий інтерес особи, у тому числі зумовлений особистими, сімейними, дружніми чи іншими позаслужбовими стосунками з фізичними чи юридичними особами, у тому числі ті, що виникають у зв`язку з членством або діяльністю в громадських, політичних, релігійних чи інших організаціях.

Як вбачається з матеріалів справи, ОСОБА_1 призначений на посаду члена Рахункової палати постановою Верховної Ради України від 15.03.2018 року.

Відповідно до частини 1 статті 7 Закону № 576 - VII, Рахункова палата здійснює фінансовий аудит та аудит ефективності, зокрема щодо проведення витрат державного бюджету (абзац 2 пункту 1 частини 1).

Згідно ч. 1 ст. 25 Закону № 576 - VII, основною організаційною формою діяльності Рахункової палати є засідання Рахункової палати.

Відповідно до ч. 1, ч. 2 ст. 26 Закону № 576 - VII, рішення Рахункової палати приймаються на засіданні Рахункової палати; рішення Рахункової палати приймаються відкритим голосуванням більшістю голосів від кількості присутніх на засіданні членів Рахункової палати і підписуються Головою Рахункової палати або особою, яка головувала на засіданні Рахункової палати.

Згідно ч. 1 ст. 27 Закону № 576-VII Рахункова палата здійснює свою діяльність згідно з планами роботи, які затверджуються на засіданні Рахункової палати.

Відповідно до ч. 1 ст. 28 Закону № 576 - VII, процедура організації роботи Рахункової палати, територіальних та інших структурних підрозділів її апарату, питання взаємовідносин між структурними підрозділами, членами Рахункової палати та посадовими особами апарату Рахункової палати, інші питання внутрішньої організації діяльності визначаються цим Законом та Регламентом Рахункової палати.

Згідно «Напрямам діяльності Рахункової палати та закріплення їх за членами Рахункової палати», затвердженим рішенням Рахункової палати від 30.03.2018 року № 9-1 за членом Рахункової палати ОСОБА_1 закріплено напрямок діяльності, зокрема, Національне агентство з питань запобігання корупції (далі - Національне агентство).

Згідно з частиною 1 статті 31 Закону № 576 - VII підставою для здійснення заходу державного зовнішнього фінансового контролю (аудиту) є план роботи Рахункової палати або рішення Рахункової палати про здійснення позапланового заходу державного зовнішнього фінансового контролю (аудиту) та підписане на виконання такого заходу членом Рахункової палати відповідне доручення. У дорученні зазначаються підстава, мета, предмет, строк здійснення заходу державного зовнішнього фінансового контролю (аудиту), а також склад контрольної групи.

Підставою у 2019 році для здійснення державного зовнішнього фінансового контролю (аудиту) був «План роботи Рахункової палати на 2019 рік», затверджений Рішенням Рахункової палати від 29.11.2018 № 30-8, в якому зазначено, що відповідальний за проведення аудиту ефективності використання коштів Державного бюджету, виділених НАЗК на керівництво та управління у сфері запобігання корупції та на фінаснування статутної діяльності політичних партій є ОСОБА_1 . Дата засідання Рахункової палати визначена на 03 грудня 2019 року.

04.04.2019 року та 06.06.2019 року ОСОБА_1 було надано Доручення № 08-207, № 08-319 на виконання заходу державного зовнішнього фінансового контролю (аудиту), а саме на проведення в Національному агентстві попереднього вивчення об`єкту і предмета аудиту ефективності виконання коштів Державного бюджету, виділених Національному агентству на керівництво та управління у сфері запобігання корупції та фінансування статутної діяльності політичних партій.

Зокрема, на 03 грудня 2019 року було призначено засідання, у тому числі щодо розгляду звіту за результатами здійснення заходу державного зовнішнього фінансового контролю (аудиту) ефективності використання коштів державного бюджету, виділених Національному агентству на керівництво та управління у сфері запобігання корупції та на фінансування статутної діяльності політичних партій (відповідальний - член Рахункової палати ОСОБА_1).

Таким чином, ОСОБА_1 був визначений відповідальний за проведення аудиту ефективності використання коштів Державного бюджету, виділених НАЗК на керівництво та управління у сфері запобігання корупції ще 29.11.2018 № 30-8 Рішенням Рахункової палати, тобто до проведення НАЗК перевірки його декларації за 2017 рік. Особисто сам ОСОБА_1 не проводив аудит Національного агентства.

Статтею 23 Закону № 576 - VII «Про Рахункову палату» закріплено повноваження члена Рахункової палати, зокрема, член Рахункової палати:

створює для здійснення заходів державного зовнішнього фінансового контролю (аудиту) контрольні групи, призначає керівників таких груп або очолює такі групи, залучаючи у разі необхідності працівників різних департаментів (п. 3 ч. 2);

координує роботу контрольних груп щодо здійснення заходів державного зовнішнього фінансового контролю (аудиту) (п.4 ч.2);

підписує звіти за результатами здійснення заходів державного зовнішнього фінансового контролю (аудиту) і представляє звіти на засіданні Рахункової палати (п. 5 ч. 2).

Член Рахункової палати забезпечує здійснення заходів державного зовнішнього фінансового контролю (аудиту) відповідно до рішення Рахункової палати. Для виконання своїх повноважень член Рахункової палати надає доручення відповідному департаменту (департаментам) та/або територіальному підрозділу (підрозділам).

Отже, член Рахункової палати ОСОБА_1 згідно вищевказаного закону мав повноваження надавати доручення на виконання заходу державного зовнішнього контролю (аудиту) Національного агентства в 2019 році та діяв в межах повноважень, визначених Законом України «Про Рахункову палату» та Регламентом Рахункової палати, затвердженому рішенням Рахункової палати від 28.08.2018 року № 22-7 (із відповідними змінами), а тому в діях останнього відсутній склад адміністративних правопорушень, а саме - неповідомлення особою у встановлених законом випадках про наявність у неї реального конфлікту інтересів та вчинення дій і прийняття рішень в умовах реального конфлікту інтересів.

Надання членом Рахункової палати ОСОБА_1 Доручень на виконання заходу державного зовнішнього фінансового контролю (аудиту) згідно з планом роботи Рахункової палати, є обов`язковими підставами для реалізації Рахунковою палатою своїх повноважень.

Що стосується проведення Національним агентством повної перевірки декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування за 2017 рік, поданою ОСОБА_1 , то вказана перевірка не може свідчити про наявність приватного інтересу в останнього при виданні доручення на виконання заходу державного зовнішнього фінансового контролю (аудиту) від 04.04.2019 року, 06.06.2019 щодо проведення аудиту ефективності у Національному агентстві за 2017-2018 роки та 9 місяців 2019 року.

Крім того, як зазначено у листі за підписом голови НАЗК Мангула О . від 01.10.2019 року № 31- 02/71509/19, що міститься в матеріалах справи, направленого до голови Рахункової палати Пацкана В., для конфлікту інтересів характерна наявність трьох складових: приватний інтерес; службове чи представницьке повноваження; суперечність між ними, що впливає (може вплинути) на об`єктивність або неупередженість прийняття рішення, або на вчинення чи не вчинення дій службовою особою.

Констатація конфлікту інтересів, крім приватного інтересу та відповідних повноважень, передбачає наявність впливу приватного інтересу на об`єктивність чи неупередженість прийняття рішень або на вчинення чи не вчинення дій.

Можливість впливу приватного інтересу на об`єктиність чи неупередженість прийняття рішень або на вчинення чи не вчинення дій не існує у ситуації, за якої в особи відсутні дискреційні повноваження.

В подальшому у вказаному листі голови НАЗК вказується, що з огляду на законодавчі норми надання членом Рахункової палати доручення на виконання заходу державного зовнішнього фінансового контролю (аудиту) поряд з планом роботи Рахункової палати, є обов`язковими підставами для реалізації Рахунковою палатою своїх повноважень. Відповідно у члена Рахункової палати ОСОБА_1 відсутні дискреційні повноваження під час видачі відповідного доручення, що в свою чергу, виключає наявність потенційного/реального конфлікту інтересів. У повідомленні Рахункової палати від 16.09.2019 року № 20-2590 про можливе порушення членом Рахункової палати ОСОБА_1 вимог ч. 1 ст. 28 Закону України «Про запобігання корупції», відсутня будь-яка інша інформація, яка б розкривала зміст приватного інтересу члена Рахункової палати ОСОБА_1 щодо проведення вищезазначеного аудиту. У зв`язку із зазначеним у Національного агентства відсутні підстави для вжиття заходів реагування.

Таким чином, реальний конфлікт інтересів у розумінні Закону України «Про запобігання корупції» та ч. 1 ст. 172-7, ч. 2 ст. 172-7 КУпАП у члена Рахункової палати ОСОБА_1 під час виконання обов`язків члена Рахункової палати при наданні Доручень на виконання заходу державного зовнішнього фінансового контролю (аудиту) від 04.04.2019 № 08-207, від 06.06.2019 року № 08-319), відсутній.

Враховуючи викладене, оцінивши всі наявні в матеріалах справи докази, всебічно, повно і об`єктивно дослідивши всі обставини справи в їх сукупності, суд встановив відсутність в діях ОСОБА_1 складу адміністративних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 172-7 КУпАП та ч. 2 ст. 172-7 КУпАП, а саме щодо неповідомлення у встановлених законом випадках та порядку про наявність реального конфлікту інтересів при наданні Доручень на виконання заходу державного зовнішнього фінансового контролю (аудиту) від 04.04.2019 № 08-207, від 06.06.2019 року № 08-319, а також вчинення дій та прийняття рішень в умовах реального конфлікту інтересів.

За таких обставин, оскільки відповідно до вимог ч. 1 п. 1 ст. 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за відсутності складу адміністративного правопорушення, суд вважає за необхідне закрити провадження щодо ОСОБА_1 у зв`язку з відсутністю в його діях складу адміністративних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 172-7 КУпАП тач. 2 ст. 172-7 КУпАП.

Керуючись ст.ст. 245, 246, 247, 251, 252, 268, 278, 279, 280, 284, 294 КУпАП, суддя ?

п о с т а н о в и в:

Об`єднати адміністративні протоколи №№ 1, 2, 3, 4 від 12 листопада 2019 року щодо ОСОБА_1 за ч. 1 ст. 172-7, ч. 2 ст. 172-7 КУпАП, зареєстровані в Шевченківському районному суді м. Києва за №№ 761/44284/19, 3/761/587/2020, 761/44288/19, 3/761/590/2020, 761/44286/19, 3/761/589/2020, 761/44289/19, 3/761/591/2020, в одне провадження, присвоївши йому єдиний номер - № 761/44284/19, № 3/761/587/2020.

Закрити справу щодо ОСОБА_1 у зв`язку з відсутністю в його діях складу адміністративних правопорушень, передбачених за ч. 1 ст. 172-7 КУпАП та ч. 2 ст. 172-7 КУпАП.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги чи протесту прокурора.

Постанова може бути оскаржена протягом десяти днів з дня її винесення особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником, а також прокурором у випадках, передбачених частиною п`ятою статті 7 та частиною першою статті 287 КУпАП.

Апеляційна скарга подається до Київського апеляційного суду через Шевченківський районний суд м. Києва.

Копія постанови протягом трьох днів вручається або висилається особі, щодо якої її винесено.

Суддя Т.В.Левицька