П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

Справа № 530/1296/20

Номер провадження 3/530/267/20

19.11.2020 м. Зіньків

Зіньківський районний суд Полтавської області у складі головуючого судді Ситник О.В., за участю секретаря Стрілець Л.Г., особи яка притягується до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , представника особи, яка притягується до адміністративної відповідальності адвоката Школьного В.А. , прокурора Маюри С.В. розглянувши матеріали, які надійшли з Департаменту внутрішньої безпеки Полтавського управління Національної поліції України про притягнення до адміністративної відповідальності:

ОСОБА_1 ІНФОРМАЦІЯ_1

зареєстрований та проживає за адресою

АДРЕСА_1 , не працюючий

за ч. 1 ст. 172-6 КУпАП

В С Т А Н О В И В :

Відповідно до протоколу про адміністративне правопорушення, ОСОБА_1 обіймаючи з 09.12.2016 року по 10.04.2018 року посаду дільничного офіцера поліції сектору превенції Зіньківського відділення поліції Гадяцького відділу поліції Головного управління Національної поліції в Полтавській області , будучи відповідно до підпункту «д» пункту 1 частини 1статті 3Закону України «Про запобігання корупції» - суб`єктом відповідальності за правопорушення, пов`язані з корупцією, в порушення вимог ч. 2 ст. 45 «Подання декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування» Закону України «Про запобігання корупції»несвоєчасно, без поважних причин, подав декларацію після звільнення о 12 годині 35 хвилин 13 .06.2019 року, тобто після встановленого терміну (01.04.2019 року), чим вчинив адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією, передбачене частиною 1статті 172-6 КУпАП.

Адміністративний матеріал надійшов до Зіньківського районного суду 06.10.2020 року , судове засідання було призначено розглядом на 16. 10.2020 року , суддя з 12.10.2020 року по 17.10.2020 року перебувала на лікарняному , розгляд справи був перенесений розглядом на 19.11.2020 року. ( а.с. 46)

В судовому засіданні 19.11.2020 року ОСОБА_1 пояснив що дійсно працював в органах поліції , повинен подавати декларацію про доходи , що і робив , був звільнений у 2018 році , з січні 2019 року перебував за кордоном , постійно спілкувався в той час з дружиною по телефону і вона повідомила, що надійшов лист з НАЗК від 05.06.2019 року № 44001/47525/19 з якого вбачалось що йому потрібно було на протязі 10 днів з дня отримання повідомлення подати декларацію про доходи як особі , яка звільнилась у 2018 році з органів поліції . В цей десятиденний строк він подав декларацію , це було 13 червня 2019 року , а останній строк був до 01 квітня 2019 року. Вважав що цим порушенням нікому ніяких негативних наслідків не заподіяно , оскільки він проста людина , а ні в своїх попередніх деклараціях неправдивих відомостей не вносив, нічого не приховував так і в останній декларації після звільнення , що строк пропустив подання декларації , то не заперечував. Адвокат Школьний В.А.- представник ОСОБА_1 в судовому засіданні подав клопотання про долучення до матеріалів справи даного повідомлення з НАЗК від 05.06.2019 року та просив про закриття адміністративного провадження в зв`язку з закінченням строків притягнення до адміністративної відповідальності, оскільки вважає, що строк виявлення працівниками поліції про вчинення ОСОБА_1 цього правопорушення слід рахувати не з дати складання протоколу 23.09.2020 року, а з дати повідомлення ОСОБА_1 яке він отримав у червні 2019 року, оскільки відповідно до ЗУ «Про запобігання корупції» державні органи, зобов`язані перевіряти факт подання суб`єктами декларування, які в них працюють (працювали ), та повідомляти Національне агентство про випадки неподання чи несвоєчасного подання таких декларацій у визначеному ним порядку. Якщо за результатами контролю встановлено, що суб`єкт декларування не подав декларацію, Національне агентство письмово повідомляє такого суб`єкта про факт неподання декларації, і суб`єкт декларування повинен протягом десяти днів з дня отримання такого повідомлення подати декларацію , одночасно Національне агентство письмово повідомляє про факт неподання декларації спеціально уповноваженим суб`єктам у сфері протидії корупції, а також керівнику державного органу, про факт неподання декларації відповідним суб`єктом декларування. А оскільки він вказує, що якщо ОСОБА_1 ще у червні 2019 року повідомили НАЗК , то і керівництву поліції де працював ОСОБА_1 . НАЗК повинні були повідомити , але при складанні протоколу працівниками внутрішньої безпеки такої інформації до суду не надано. Також звернув увагу що ніяких негативних наслідків даним правопорушенням не завдано , неправдивих відомостей ОСОБА_1 також не внесено у декларацію.

Прокурор Маюра С.В. в судовому засіданні підтримав протокол про адміністративне правопорушення, вважає що строки притягнення не пропущені , та просив притягти ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності.

Відповідно до ст. ст.245,280 КУпАП завданням провадження в справі про адміністративне правопорушення є своєчасне, всебічне, повне та об`єктивне з`ясування обставин, вирішення її в точній відповідності з законом. При розгляді справи про адміністративне правопорушення в обов`язковому порядку має бути з`ясовано: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна особа у його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують чи обтяжують її відповідальність, тощо. Відповідно до ч. 1 ст. 9 КУпАП, адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Відсутність хоча б одного з цих елементів виключає адміністративну відповідальність.

Відповідно до ст. 251 КУпАП, доказами в справі про адміністративні правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

В адміністративно правовій науці прийнято виділяти три підстави адміністративної відповідальності фактичну , нормативну та процесуальну. Фактичною підставою адміністративної відповідальності є вчинення адміністративного правопорушення ( проступку) тобто протиправної , винної ( умисної або необережної) дії чи бездіяльності , яка посягає на громадський порядок , власність , права і свободи громадян , на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність ( ч. 1 ст. 9 КУпАП) Нормативна підстава це система норм , що закріплюють склади адміністративних проступків , систему адміністративних стягнень , коло суб`єктів , наділених правом застосовувати адміністративні стягнення за конкретний адміністративний проступок на конкретну винну особу. Адміністративне стягнення за вчинення корупційного правопорушення може бути накладено протягом шести місяців з дня виявлення , але не пізніше двох років з дня його вчинення ( ч. 3 ст. 38 КУпАП) . Вищим спеціалізованим судом України з розгляду цивільних та кримінальних справ надано роз`яснення ( лист від 22.05.2017 року № 223-943/0/4-17) що для визначення початку перебігу строку давності притягнення особи до адміністративної відповідальності за адміністративні правопорушення пов`язане з корупцією , важливу роль відіграють як день вчинення , так і день виявлення правопорушення . Будь якого продовження перебігу строків накладення адміністративних стягнень законом не передбачено , тому в разі їх закінчення , провадження у справі закривається. Вказівка законодавця у п. 7 ст. 247 КУпАП « на момент розгляду справи» означає , що провадження у справі про адміністративне правопорушення підлягає закриттю , якщо на початок розгляду справи закінчились строки , встановлені ст. 38 КУпАП . Разом з тим, сам розгляд справи про адміністративне правопорушення та його закінчення не обтяжені строками , визначеними ст. 38 КУпАП , а передбачені ст. 277 КУпАП , що є гарантією всебічного і повного з`ясування всіх обставин , які мають значення для вирішення справи . При цьому якщо на момент розгляду справи в суді закінчились строки притягнення особи до адміністративної відповідальності , то суд в разі заперечення особи своєї вини чи наявності у її діях складу адміністративного правопорушення у повному обсязі досліджує всі обставини справи , встановлює чи містить діяння та склад адміністративного корупційного правопорушення , чи належить особа до суб`єктів цього корупційного правопорушення , чи винна вона в його вчиненні і лише після цього закриває провадження. Окрім цього, при розгляді справ про корупційні правопорушення суди повинні забезпечувати своєчасне, всебічне, повне та об`єктивне дослідження всіх обставин, передбачених ст.ст. 247, 280 КУпАП, звертаючи особливу увагу на з`ясування таких питань: чи мало місце правопорушення, за яке особа притягується до відповідальності; чи містить діяння склад адміністративного правопорушення, пов`язаного з корупцією, передбаченого КУпАП; чи є особа винною у його вчиненні; чи належить вона до суб`єктів цього правопорушення; чи не містить правопорушення ознак злочину; чи не закінчилися на момент розгляду справи строки, передбачені статтею 38 КУпАП; чи немає інших обставин, що виключають провадження у справі. Суд також зобов`язаний з`ясовувати мотив і характер вчиненого діяння, повноваження особи, яка його вчинила, наявність причинного зв`язку між діянням і виконанням особою повноважень.

Верховний Суд у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду в постанові від 29 квітня 2020 року (справа № 686/4557/18) підтверджує цю правову позицію, згідно з якою «закінчення на момент розгляду справи про адміністративне правопорушення строків притягнення до адміністративної відповідальності, передбачених статтею 38 КУпАП, не є реабілітуючою, тобто не є обставиною, яка спростовує факт наявності вини особи в скоєнні адміністративного правопорушення». Отже у підсумку - закриття провадження у справі про адміністративне правопорушення з підстав закінчення строків, передбачених ст. 38 КУпАП, можливо лише за умови встановлення факту вчинення особою протиправної дії чи бездіяльності, що підпадають під визначені законом ознаки адміністративного правопорушення.

Але НКР при ВАСУ зазначила, що зі змісту норм ст. 247 , 38 КУпАП закриття провадження можливе за одночасної наявності таких умов: вчинення (виявлення) адміністративного правопорушення; закінчення встановленого законом строку, перебіг якого розпочинається з дня вчинення правопорушення (при триваючому правопорушенні не пізніше зазначеного строку з дня його виявлення). В узагальненому науково-консультативному висновку НКР зазначила, що пункт 7 частини першої статті 247 КУпАП не містить положень про наявність у суду повноважень щодо встановлення обставин вчинення адміністративного правопорушення, наявності вини особи у його вчиненні у разі закриття провадження про адміністративні правопорушення.

За логічним тлумаченням абзацу першого статті 247 КУпАП встановлення зазначених у цій статті юридичних фактів є єдиною необхідною підставою для припинення будь-яких дій щодо притягнення особи до адміністративної відповідальності незалежно від встановлених будь-яких інших обставин, що підлягають з`ясуванню при розгляді справи про адміністративне правопорушення (стаття 280 КУпАП), у тому числі й вини особи у його вчиненні. НКР дійшла висновку, що поєднання закриття справи з одночасним визнанням вини особи у вчиненні адміністративного правопорушення є взаємовиключними рішеннями. Прийняття таких двох взаємовиключних рішень в одній постанові про закриття справи свідчить про порушення права людини на справедливий суд, передбаченого статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод. За правилами статті 284 КУпАП рішенням, що доводить вину особи, є постанова про накладення адміністративного стягнення або застосування заходів впливу, умовою якої є визначення вини. У відповідності до узагальненого науково-консультативного висновку НКР при ВАСУ, під час закриття провадження у справах про адміністративні правопорушення у зв`язку із закінченням строків притягнення до адміністративної відповідальності, передбачених статтею 38 КУпАП, вина особи не встановлюється.

Але враховуючи , що адвокатом заявлене клопотання про закриття справи в зв`язку зі спливом строку притягнення особи , суд приходе до висновку що для цього потрібно з`ясувати всі обставини в тому числі і момент виявлення правопорушення.

Згідно з листом Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Щодо притягнення до адміністративної відповідальності за окремі правопорушення, пов`язані з корупцією» зазначається, що для визначення початку перебігу строку давності притягнення особи до адміністративної відповідальності за адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією, важливу роль відіграють як день вчинення, так і день виявлення правопорушення.

У НАЗК склалася практика, відповідно до якої фактичним моментом виявлення правопорушення слід вважати дату з`ясування всіх необхідних даних та складання протоколу про адміністративне правопорушення, що і було фактично зазначено у самому протоколі про адміністративне правопорушення .

Відповідно до пункту 2 Розділу 2 Порядку проведення контролю та повної перевірки декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, НАЗК здійснює контроль щодо своєчасності подання декларацій на підставі, зокрема, самостійного виявлення Національним агентством факту неподання або несвоєчасного подання декларації суб`єктом декларування відповідно до даних Реєстру.

Відповідно до ст. 49 ЗУ «Про запобігання корупції» про встановлення своєчасності подання декларацій вбачається, що державні органи, органи влади Автономної Республіки Крим, органи місцевого самоврядування, а також юридичні особи публічного права зобов`язані перевіряти факт подання суб`єктами декларування, які в них працюють (працювали або входять чи входили до складу утвореної в органі конкурсної комісії, до складу Громадської ради доброчесності), відповідно до цього Закону декларацій та повідомляти Національне агентство про випадки неподання чи несвоєчасного подання таких декларацій у визначеному ним порядку. Національне агентство перевіряє факт подання відповідно до цього Закону декларацій особами, зазначеними у пункті 5 частини першої статті 3 цього Закону. Якщо за результатами контролю встановлено, що суб`єкт декларування не подав декларацію, Національне агентство письмово повідомляє такого суб`єкта про факт неподання декларації, і суб`єкт декларування повинен протягом десяти днів з дня отримання такого повідомлення подати декларацію в порядку, визначеному частиною першою статті 45 цього Закону. Одночасно Національне агентство письмово повідомляє про факт неподання декларації спеціально уповноваженим суб`єктам у сфері протидії корупції, а також керівнику державного органу, органу влади Автономної Республіки Крим, органу місцевого самоврядування, їх апарату, юридичної особи публічного права, вищому органу управління відповідного громадського об`єднання, іншого непідприємницького товариства про факт неподання декларації відповідним суб`єктом декларування.

З адміністративного матеріалу вбачається, що НАЗК департамент перевірки декларацій та моніторингу способу життя ( м. Київ бульвар Дружби народів 28 ) в особі в.о. керівника Департаменту перевірки декларацій та моніторингу способу життя ОСОБА_2 до Департаменту внутрішньої безпеки Національної поліції України надіслав лист , з якого вбачається що національним агенством встановлено що ОСОБА_1 та іншими несвоєчасно подані декларації особи , уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування . І враховуючи положення ч.1 ст. 255 КУпАП направляють витяги із інформаційно телекомунікаційної системи «Єдиний державний реєстр декларацій осіб , уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування ( далі ІТС Реєстр) щодо послідовності дій вказаних суб`єктів декларування при поданні декларацій та інші документи для вжиття заходів з перевірки цих фактів та у разі встановлення підстав , складення протоколів про адміністративні правопорушення з метою притягнення їх до адміністративної відповідальності згідно з ч. 1 ст. 172- 6 КУпАП . За результатами вжитих заходів прохали проінформувати агенство, в додатках вказують , що надсилають повідомлення ГУНП в Полтавській області про факт несвоєчасного подання декларації інших та ОСОБА_1 на 1 арк. з послідовністю дій з ІТС Реєстр на 1 арк. Всього 2 арк. В 1 примірнику( п. 6 додатку ) ( а. . 37-38 ) Дане повідомлення не містить вхідного номера , але в нижньому кутку зліва мається штрихкод АСУД «ДОК ПРОФ 3» Національне агенство з питань запобігання корупції 44-01/8869/20 від 11. 03.2020 року . Підписання КЕП ОСОБА_3 ( 20В4Е4ЕDOD 30998СО 4000000А34028002А5А6600) . На цьому ж листі в правому кутку листка вбачається можливим прочитати що вхідна кореспонденція в Департамент внутрішньої безпеки Національної поліції надійшла 16.03.2020 року за № 1989 . В послідуючому працівники НП України Полтавського управління збирають матеріали та перевіряють дане повідомлення, а саме , вже 24.04.2020 року надають запит до Начальника ГУ Національної поліції в Полтавській області І. Вигівському з проханням надати документи на ОСОБА_1 ( витяги з наказів , копію попередження про обмеження , пов`язані з прийняттям на службу та інші документи ).Враховуючи що адміністративний матеріал складений оперуповноваженим Полтавського управління ДБР Національної поліції України , та готувався адміністративний матеріал до суду , то дана структура отримала дане повідомлення «поза розумним сумнівом» у березні 2020 року , з копії відтиску вбачається, що це відбулося 16 березня 2020 року.

Суд приходить до висновку що строк виявлення про вчинення адміністративного правопорушення слід рахувати з 16.03.2020 року а ніяк не з дати складання протоколу . Враховуючи що законодавцем не зазначено імперативного строку складання протоколу про корупційне адміністративне правопорушення особами, які мають повноваження його скласти , а тільки імперативно зазначено строк притягнення до адміністративної відповідальності на протязі 6 місяців з дня виявлення ( але не більше як два роки з дня вчинення) , також законодавцем не зазначено імперативної форми та визначення з якого ж моменту слід рахувати виявлення корупційного правопорушення , а це є правом та повноваженням органу який має право притягти до відповідальності і є визначальним виходячи з сукупності обставин та доказів , то суд прийшов до висновку , що на момент надходження справи до суду , а саме це 06.10.2020 року шестимісячний строк з дня виявлення корупційного правопорушення щоб мати можливість притягти ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності сплинув , оскільки закінчився 16 вересня 2020 року.

Відповідно до п.7 ч. 1 ст. 247 КУпАП провадження у справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочате, а розпочате підлягає закриттю у зв`язку із закінченням на момент розгляду справи про адміністративне правопорушення строків, передбачених статтею 38 цього Кодексу.

Згідно ч.3 ст.38 КУпАП України Адміністративне стягнення за вчинення правопорушення, пов`язаного з корупцією, а також правопорушень, передбачених статтями 212-15, 212-21 цього Кодексу, може бути накладено протягом шести місяців з дня його виявлення, але не пізніше двох років з дня його вчинення.

Враховуючи, що з дня виявлення корупційного правопорушення минуло більш як шість місяці, на даний час закінчився строк, встановлений статтею 38 КУпАП, в межах якого може бути накладене адміністративне стягнення, тож провадження в даній справі підлягає закриттю на підставі п.7 ч. 1 ст. 247 КУпАП

Керуючись ст. ст. 38, 172-6, 247, 283, 284, 294 КУпАП-

П О С Т А Н О В И В :

Провадження у справі відносно ОСОБА_1 ІНФОРМАЦІЯ_1 закрити у зв`язку з закінченням терміну притягнення до адміністративної відповідальності.

Апеляційну скаргу на постанову по справі про адміністративне правопорушення може бути подано протягом десяти днів з дня винесення постанови до Полтавського апеляційного суду через Зіньківський районний суд.

Постанова судді у справах про адміністративне правопорушення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Повний текст постанови виготовлений 20.11.2020 року.

Суддя -