Справа №: 700/1282/19
Провадження № 3/700/26/20
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

25 лютого 2020 року Суддя Лисянського районного суду Черкаської області Бесараб Н.В., розглянувши матеріали про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця смт. Лисянка Черкаської області та жителя АДРЕСА_1 , ФОП, до адміністративної відповідальності не притягувався, за ч.4 ст. 85 Кодексу України «Про адміністративні правопорушення»,

ВСТАНОВИВ:

До Лисянського районного суду Черкаської області від Управління державного агентства рибного господарства у Черкаській області надійшов адміністративний матеріал про притягнення до адміністративної відповідальності гр. України ОСОБА_1 за ч.4 ст. 85 КУпАП.

Згідно з протоколом № 004797 від 24.10.2019 рокугр. Вербицький 24 жовтня 2019 року проводив вилов риби неводом зі ставу широкий, що розташований в адмінмежах Хижинської сільської ради та виловив рибу: товстолоб в кількості 1112 шт. (одна тисяча сто дванадцять) вагою 166 кг (сто шістдесят шість), чим завдав збитків на суму 283560 грн. (двісті вісімдесят три тисячі п`ятсот шістдесят). Порушив вимоги п.3.15 правил любительського і спортивного рибальства, відповідальність передбачена ч. 4 ст. 85 КУпАП.

ОСОБА_1 направив до суду пояснення, в якому зазначив, що він є орендарем двох ставків, які знаходяться в адміністративних межах Хижинської сільської ради, Виноградської, Погибляцької та Босівської сільських рад Лисянського району Черкаської області. Займається вирощуванням товарної риби (риборозведенням) з 2002 року, на підтвердження чого надав необхідні документи, а саме договори оренди водного об`єкту (його частин) загальнодержавного значення, акт № 681 про зариблення, посвідчення про якість, ветеринарне свідоцтво та цивільно-правові договори. Зазначив, що не вбачає у своїх діях адміністративного правопорушення, оскільки самостійно займається зариблення даних ставків, а тому відповідно має право здійснювати вилов риби, наголошуючи, що свою діяльність здійснює згідно з чинним законодавством, будь-яких порушень зі своєї сторони не вбачає. Вважає, що втручання інспекторів держрибоохорони у його господарську діяльність є незаконним. Крім того, із вказаною у протоколі нібито завданою ним сумою збитків не згідний, так як вона є безпідставною і не обґрунтованою. Тому, зважаючи на вищевикладене, просить суд справу про притягнення його до адміністративної відповідальності за ч. 4 ст. 85 КУпАП закрити за відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення.

В судовому засіданні ОСОБА_1 наполягав на закритті справи та пояснив, що 24 жовтня 2019 року він не був присутнім при складанні протоколу, виловом риби не займався, а за його дорученням цю роботу виконували наймані працівники. Наголосив в судовому засіданні на тому, що вбачає в діях інспектора держрибохорони незаконне втручання у здійснення ним підприємницької діяльності.

Провідний державний інспектор Управління державного рибного господарства ОСОБА_2 у судове засідання повторно не з`явився, був належним чином повідомлений про день, час та місце розгляду справи, будь-яких заперечень щодо обставин справи чи клопотань до суду не надходило.

Відповідно до ст. 278 КУпАП орган (посадова особа) при підготовці до розгляду справи про адміністративне правопорушення, повинен перевірити правильність складання протоколу та інші матеріали справи про адміністративне правопорушення.

Вивчивши та дослідивши матеріали справи, приходжу до висновку, що справу про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 слід закрити за відсутністю в його діях складу правопорушення за таких підстав.

Відповідно до ст. 245 КУпАП, завданням провадження в справах про адміністративне правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

Згідно зі ст. 251 КУпАП, доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу (ч.2 ст.ст. 251 КУпАП).

У силу ч.1 ст.9 КУпАП, адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і, за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Згідно з вимогами ч. ч. 1, 2 ст. 7 КУпАП, ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

Статтею 280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, а також з`ясувати інші обставини, які мають значення для правильного вирішення справи.

Положеннями ст. 252 КУпАП встановлено, що орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Із протоколу про адміністративне правопорушення № 004797 від 24.10.2019 року, вбачається, що у графі відомості про особу, яка притягується до адміністративної відповідальності вказано орендар ОСОБА_1 , порушник ОСОБА_3 .

Також, у протоколі зазначено, що вилов риби здійснював громадянин ОСОБА_4 . (без зазначення імені та по батькові особи, яка притягується до адміністративної відповідальності).

Крім того, згідно з даним протоколом, відповідно до ст. 63 Конституції України права та обов`язки роз`яснені ОСОБА_3 , який зокрема і відмовився від підпису та дачі пояснень.

Отже, даним протокол достовірно не встановлено особу, яка притягується до адміністративної відповідальності.

Відповідно до ст. 256 КУпАП у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються: дата і місце його складення, посада, прізвище, ім`я, по батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності (у разі її виявлення); місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність; інші відомості, необхідні для вирішення справи. Якщо правопорушенням заподіяно матеріальну шкоду, про це також зазначається в протоколі.

Всупереч вимогам ст. 256 КУпАП у протоколі зазначено, що ОСОБА_4 порушив вимоги п.3.15 Правил любительського і спортивного рибальства, але не зазначено, які саме конкретно вимоги, оскільки зазначений пункт має кілька підпунктів, не розкрито повністю суті правопорушення.

Такі недоліки у змісті протоколу унеможливлюють висновок суду про належну кваліфікацію дій особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, та позбавляють суд можливості зробити висновок чи порушила вказана особа вище зазначені норми чинного законодавства, які є підставою для притягнення до адміністративної відповідальності за ч.4 ст.85 КУпАП.

Враховуючи положення ч.1 ст.6 Європейської конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, а також судову практику Європейського Суду з прав людини у справах «Лучанінова проти України», рішення від 09.06.2011 року, «Малофєєва проти Росії», рішення від 30 травня 2013 року, «Карелін проти Росії», рішення від 20 вересня 2016 року, беручи до уваги склад адміністративного правопорушення, передбачений ч.4 ст.85 КУпАП, суд, виходить з того, що, як і у кримінальному провадженні, суд у цій справі має бути неупередженим і безстороннім і не вправі самостійно змінювати на шкоду особі формулювання правопорушення, викладене у фабулі протоколу про адміністративне правопорушення. Відповідне формулювання слід вважати по суті викладенням обвинувачення у вчиненні адміністративного правопорушення, винуватість у скоєнні якого має бути доведено не судом, а перед судом у змагальному процесі. Суд також не має права самостійно відшукувати докази винуватості особи у вчиненні правопорушення, оскільки таким чином, неминуче перебиратиме на себе функції обвинувача, позбавляючись статусу незалежного органу правосуддя, що є порушенням ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод. Практика Європейського Суду з прав людини вказує, що оцінюючи докази, суд застосовує критерії доведення «поза розумним сумнівом», яке має випливати із сукупності ознак чи неспростовних презумпцій факту, достатньо вагомих, чітких і узгоджених між собою.

Відповідно до ч.3 ст.62 Конституції України обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Отже, в діях ОСОБА_1 не вбачаються ознаки складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч.4 ст. 85 КУпАП.

Зважаючи на те, що вина ОСОБА_1 щодо вчинення ним адміністративного правопорушення, передбаченого вищевказаного правопорушення не доведена, і відсутні будь-які належні та допустимі докази, які б у своїй сукупності поза розумним сумнівом підтверджували б наявність подій, викладених в протоколі про адміністративне правопорушення, тому справа підлягає закриттю.

Згідно вимог ст. 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочате, а розпочате підлягає закриттю за відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.

На підставі наведеного, керуючись ст.9, ст.ст.221, 245, 247, ст. ст.283-285, 294 КУпАП,

ПОСТАНОВИВ:

Провадження у справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 за ч. 4 ст. 85 Кодексу України про адміністративні правопорушення, закрити за відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення.

Знаряддя лову невід, який знаходиться на зберіганні в Лисянському ВП, повернути законному володільцю.

Постанова протягом десяти днів з дня винесення може бути оскаржена до Черкаського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги через Лисянський районний суд Черкаської області.

Суддя - Н. В. Бесараб