Провадження №3/760/959/20
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12 лютого 2020 року суддя Солом?янського районного суду м. Києва Педенко А.М. розглянувши матеріали, які надійшли Головного управління Державної податкової служби у м. Києві, про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 ), ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянку України, проживаючу за адресою: АДРЕСА_1 ,

за ч. 1 ст. 155-1 КпАП України, -

ВСТАНОВИВ:

12 грудня 2019 року при проведенні державним ревізором інспектором ГУ ДПС у м. Києві Бондаренком Д.В. фактичної перевірки магазину, що належить ФОП ОСОБА_1 , за адресою: АДРЕСА_1 , було встановлено порушення порядку проведення рахунків, а саме: встановлено факт незастосування РРО при здійсненні розрахунків за реалізовані товари за допомогою спеціальних платіжних карток, на загальну суму - 73 грн, від 11.12.2019 о 20-55 год., чим порушено п. 1 п. 2 ст. 3 ЗУ «Про застосування реєстраторів розрахункових операції у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг».

ОСОБА_1 в судове засідання не з`явилась, повідомлялась про розгляд справи шляхом направлення судової повістки. В письмових поясненнях підтвердила викладені в протоколі обставини.

Відповідно до рішення Європейського суду з прав людини від 08.11.2005 року у справі «Смірнов проти України», відповідно до якого в силу вимог ч. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмет спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи, є порушенням ч. 1 ст. 6 даної Конвенції.

В своїх рішеннях Європейський суд також наголошує, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Згідно ст. 9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, вина (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Відповідно до ст. 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган(посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Таким чином, аналізуючи матеріали справи, суд приходить до висновку, що в діях ОСОБА_1 вбачається склад адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 155-1 КУпАП, тобто порушення встановленого законом порядку проведення розрахунків у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг.

Винність ОСОБА_1 у вчиненні зазначеного правопорушення підтверджується протоколом про адміністративне правопорушення, актом фактичної перевірки від 12.12.2019, письмовими поясненнями ОСОБА_1 .

Враховуючи особу правопорушника, характер вчиненого адміністративного правопорушення, останню слід притягнути до адміністративної відповідальності, виходячи з вимог ст. ст. 155-1 ч. 1, 33 КУпАП, піддати ОСОБА_1 адміністративному стягненню у виді штрафу в розмірі 5 (п`яти) неоподатковуваних мінімумів доходів громадян на користь держави.

Відповідно до ст. 40-1 КУпАП та ЗУ «Про судовий збір» з ОСОБА_1 підлягає стягненню судовий збір.

На підставі викладеного, та керуючись ст. ст. 9, 33, 40-1, 155-1 ч. 1 КУпАП та ЗУ «Про судовий збір», -

ПОСТАНОВИВ:

Визнати ОСОБА_1 винуватою у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 155-1 КУпАП.

Піддати ОСОБА_1 адміністративному стягненню у виді штрафу 85 (вісімдесят п`ять ) грн.

Стягнути з ОСОБА_1 на користь держави судовий збір, що становить 420 (чотириста двадцять) гривень 40 коп.

Постанова може бути оскаржена протягом 10 днів з моменту винесення до Київського апеляційного суду через районний суд.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Постанова пред`являється до виконання протягом трьох місяців.

Суддя: