П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14.02.2020 м. Ужгород

Суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області Фазикош О.В., розглянувши матеріали справи про адміністративне правопорушення за протоколом серії АПР18 №052287 від 01.12.2019, які надійшли від Ужгородського районного відділення поліції Ужгородського відділу поліції ГУНП в Закарпатській області відносно громадянина України ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , тимчасово непрацюючого, за ознаками вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП,

ВСТАНОВИВ:

З протоколу про адміністративне правопорушення серії АПР18 №052287 від 01.12.2019, вбачається, що 22.11.2019 о 15 год. 00 хв. гр. ОСОБА_1 , перебуваючи в с. Соловка, вул. Кікень біля будинку 45, виражався нецензурною лайкою та пошкодив ножем переднє ліве колесо на автомобілі ВАЗ 2104 державний номерний знак НОМЕР_1 , чим вчинив адміністративне правопорушення, передбачене ст. 173 КУпАП.

В судове засідання ОСОБА_1 повторно не з`явився, про час та місце розгляду справи повідомлений належним чином, про причини неявки суд не повідомив, будь-яких заяв та клопотань від останнього на адресу суду не надходило.

Дослідивши матеріали справи, суд дійшов висновку, що вирішуючи питання про можливість притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності слід виходити з наступного.

Згідно з диспозицією ст. 173 КУпАП адміністративна відповідальність передбачена за дрібне хуліганство, тобто нецензурна лайка в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Об`єктом цього правопорушення є суспільні відносини у сфері громадського порядку. Громадський порядок - це обумовлена потребами суспільства система врегульованих правовими та іншими соціальними нормами система відносин, що складаються у громадських місцях в процесі спілкування людей, і яка має на меті забезпечення спокійної обстановки суспільного життя, нормальних умов для праці і відпочинку людей, для діяльності державних органів, а також підприємств, установ та організацій. Об`єктивна сторона вказаного правопорушення полягає у нецензурній лайці в громадських місцях, образливому ставленні до громадян та інших діях, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Суб`єктивна сторона правопорушення характеризується наявністю вини у формі прямого або непрямого умислу. Особа усвідомлює, що її дії протиправні, вона передбачає, що в результаті їх здійснення будуть порушені громадський порядок і прагне до цього. Елементом суб`єктивної сторони дрібного хуліганства є також мотив задоволення індивідуальних потреб самоствердження шляхом ігнорування гідності інших людей.

Як вбачається з матеріалів справи, до протоколу про адміністративне правопорушення долучені пояснення потерпілого ОСОБА_2 та гр. ОСОБА_3 , в яких зазначено, що ОСОБА_1 після того, як проколов ножем колесо автомобіля, погрожував тим, що на наступний раз поріже горло.

ч. 2 ст. 9 КУпАПпередбачено, що адміністративна відповідальність за правопорушення, передбачені цим Кодексом, настає, якщо ці порушення за своїм характером не тягнуть за собою відповідно до закону кримінальної відповідальності.

Статтею 214 КПК України визначено, що слідчий, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань.

З долучених рапортів працівників поліції вбачається, що за даним фактом до Ужгородського ВРП Ужгородського ВП ГУНП в Закарпатській області звертався заявник ОСОБА_2 , однак таким звернення належної оцінки посадовими особами відділення поліції не надано.

Якщо зі звернення особи вбачається, що вона порушує перед органом досудового розслідування питання про вчинення кримінального правопорушення, ініціюючи здійснення ним дій, визначених КПК, то навіть за умови, що результати аналізу наведених особою відомостей свідчать про відсутність ознак складу злочину, такі відомості мають бути внесені до ЄРДР з подальшим закриттям кримінального провадження відповідно дост. 284 КПК.

За таких обставин в діях ОСОБА_1 вбачаються ознаки складу кримінального правопорушення, передбаченого ст. 129 КК України, відомостей про те, чи відсутній склад кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 129 КК України - погроза вбивством, до матеріалів не долучено.

Об`єктом цього злочину є особиста безпека особи. З об`єктивної сторони злочин проявляється у залякуванні потерпілого позбавленням його життя. Таке залякування може бути виражене у будь-якій формі: усно, письмово, шляхом демонстрації зброї тощо. Погроза вбивством має бути конкретною і реальною. Реальність погрози визначається достатністю підстав побоюватися її виконання, які у кожному випадку є різними. При визначенні реальності погрози значення має з`ясування форми, характеру, місця, часу, обстановки її висловлення, характеру попередніх взаємовідносин між винним і потерпілим тощо. Особливе значення при цьому має сприйняття погрози самим потерпілим, а також і присутніми при цьому іншими особами. Злочин вважається закінченим з моменту сприйняття погрози потерпілим. Суб`єктивна сторона злочину характеризується прямим умислом; винний усвідомлює, що погрожує вбивством, що ця погроза здатна викликати у потерпілого побоювання за своє життя, і бажає цього.

У відповідності з положеннями ст. 253 КУпАП якщо при розгляді справи орган (посадова особа) прийде до висновку, що в порушенні є ознаки кримінального правопорушення, він передає матеріали прокурору або органу досудового розслідування.

У відповідності з положеннями ст. 253 КУпАП якщо при розгляді справи орган (посадова особа) прийде до висновку, що в порушенні є ознаки кримінального правопорушення, він передає матеріали прокурору або органу досудового розслідування.

Згідно з ч. 2ст. 284 КУпАП, постанова про закриття справи виноситься при передачі матеріалів прокурору, органу досудового розслідування, а також при наявності обставин, передбачених статтею 247 цього Кодексу.

Враховуючи вищевикладене, суд дійшов висновку, що протокол про адміністративне правопорушення та долучені до нього матеріали за ознаками адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, підлягають поверненню для прийняття рішення в порядку ст. 214 КПК України.

При цьому, направляючи справу органу досудового розслідування, суд заздалегідь не вирішує питання про доведеність вини ОСОБА_1 у вчиненні кримінально-караного діяння, а також про правову кваліфікацію його діянь, оскільки з`ясування всіх обставин у справі, зокрема щодо наявності умислу, вини, причинно-наслідкового зв`язку та надання правильної кваліфікації дій можливо лише на підставі оцінки доказів, які можуть бути отримані процесуальним шляхом в ході проведення досудового розслідування.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 247,253, 284 Кодексу України про адміністративні правопорушення, суддя

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 247, 253, 280, 283, 284 КУпАП, суддя

ПОСТАНОВИВ:

Матеріалисправи про адміністративне правопорушення за протоколом серії АПР18 №052287 від 01.12.2019, відносно громадянина України ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за ст. 173 КУпАП передати до Ужгородського районного відділення поліції Ужгородського відділу поліції ГУНП в Закарпатській області як такі, що містять ознаки кримінального правопорушення для проведення відповідних заходів щодо встановлення наявності або відсутності складу кримінального правопорушення, та оформлення матеріалів відповідно до норм КУпАП.

Постанова оскарженню не підлягає.

Суддя Ужгородського

міськрайонного суду О.В.Фазикош