ХЕРСОНСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Номер провадження: 33/819/522/20 Доповідач: Калініна О.В.
Категорія: ч.3 ст. 164-14 КУпАП
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

28 грудня 2020 року Херсонський апеляційний суд у складі:

судді Калініної О.В.

при секретарі Осипенко С.С.

за участю адвоката Козачек О.Д.

представника Держаудитслужби Калицької М.І.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Херсоні клопотання адвоката Козачек Олени Дмитрівни в інтересах ОСОБА_1 про поновлення строку на апеляційне оскарження постанови Херсонського міського суду Херсонської області від 11 листопада 2020 року відносно ОСОБА_1 ,-

ВСТАНОВИВ:

Постановою судді Херсонського міського суду Херсонської області від 11 листопада 2020 року ОСОБА_1 визнано винуватим у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.3 ст. 164-14 КУпАП та накладено адміністративне стягнення у виді штрафу в розмірі 2000 неопотадкованих мінімумів доходів громадян, що складає 34000 грн.

Стягнуто з ОСОБА_1 на користь держави судовий збір в сумі 420,40 грн.

03.12.2020 року адвокат Козачек О.Д. в інтересах ОСОБА_1 подала апеляційну скаргу в якій порушує питання про поновлення строку на апеляційне оскарження.

В обгрунтування поважності причин пропуску строку на апеляційне оскарження зазначає, що 11.11.2020 року в судовому засіданні було проголошено лише вступну та резолютивну частину постанови, а повний її текст отримано 23.11.2020 року, а тому ОСОБА_1 з поважних причин було пропущено строк на апеляційне оскарження постанови.

В судовому засіданні адвокат Козачек О.Д. підтримала клопотання, просила поновити строк на апеляційне оскарження.

ОСОБА_1 в судове засідання не з`явився, належним чином повідомлявся про дату, час та місце розгляду клопотання, заяв про відкладення апеляційного розгляду не подавав.

Адвокат Козачек О.Д. підтвердила факт повідомлення ОСОБА_1 про дату та час апеляційного розгляду, та вважала можливим здійснити розгляд клопотання за його відсутності, вказуючи на узгодженість позиції захисту.

Відповідно до ч. 6 ст. 294 КУпАП неявка в судове засідання особи, яка подала скаргу, інших осіб, які беруть участь у провадженні у справі про адміністративне правопорушення, не перешкоджає розгляду справи, крім випадків, коли є поважні причини неявки або в суду відсутня інформація про належне повідомлення цих осіб.

Відповідно до ч.2 ст. 294 КУпАП постанова судді у справі про адміністративне правопорушення може бути оскаржена особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником протягом десяти днів з дня винесення постанови.

Апеляційна скарга, подана після закінчення цього строку, повертається апеляційним судом особі, яка її подала, якщо вона не заявляє клопотання про поновлення цього строку, а також якщо у поновленні строку відмовлено.

Таким чином, законодавець пов`язує початок відліку строку на апеляційне оскарження постанови суду першої інстанції з моментом її винесення. Визначений законом строк на оскарження постанови у справі про адміністративне правопорушення надає стороні достатньо часу для прийняття рішення щодо подачі апеляційної скарги, чіткого визначення своїх аргументів та окреслення правової позиції. Процедура визначення строків для подання скарги має на меті забезпечити належне відправлення правосуддя і дотримання принципу правової визначеності.

Особа, яка бажає подати апеляційну скаргу, має діяти сумлінно для того, щоб ефективно реалізувати своє право. Хоча ст. 294 КУпАП містить норму щодо поновлення пропущеного строку, але це можливо лише в разі наявності поважних причин пропуску такого строку.

Під поважними причинами слід розуміти лише ті обставини, які були чи об`єктивно є непереборними, тобто не залежать від волевиявлення особи, яка подала заяву про перегляд судових рішень, пов`язані з дійсно істотними обставинами, перешкодами чи труднощами, що унеможливили або ускладнили можливість своєчасного звернення до суду у визначений законом строк. Такі обставини мають бути доведені апелянтом та підтверджені належними та допустимими доказами.

Оцінюючи доводи викладеного в апеляційній скарзі клопотання про поновлення строку, апеляційний суд виходить з наступного.

Як вбачається, оскаржувана постанова прийнята 11.11.2020 року, отже останнім днем строку на апеляційне оскарження є 23.11.2020 року.

Апеляційну скаргу захисник Козачек О.Д. подала 03.12.2020 року, тобто з пропуском строку на апеляційне оскарження.

Зі змісту апеляційної скарги слідує, що апелянт вважає пропущений строк на апеляційне оскарження із поважних причин у зв`язку з тим, що в судовому засіданні 11.11.2020 року було проголошено лише резолютивну частину постанови, а копію повного тексту судового рішення було отримано 23.11.2020 року.

Апелянтом не оспорюється, що ОСОБА_1 та його захисники були обізнані про дату, час та місце розгляду справи судом першої інстанції та з результатами розгляду справи.

Як видно, копію постанови суду за дорученням адвоката Козачек О.Д. отримала ОСОБА_2 23.11.2020 року, тобто в межах строку на апеляційне оскарження.

Будь-яких доказів того, що ОСОБА_1 та його захисники вчиняли активні дії спрямовані на отримання копії судового рішення до 23.11.2020 року, проте мали перешкоди в його отриманні, матеріали справи не містять, не додано таких доказів і до апеляційної скарги.

Отже будучи обізнаною про результати розгляду справи, отримавши копію судового рішення в межах строку на апеляційне оскарження, апелянт в апеляційній скарзі не навела обставини, які були чи об`єктивно є непереборними, тобто не залежать від волевиявлення апелянта, пов`язані з дійсно істотними обставинами, перешкодами чи труднощами, що унеможливили або ускладнили можливість своєчасного оскарження у визначений законом строк постанови суду від 11.11.2020 року.

Положення ст. 294 КУпАП не пов`язує обчислення строку на апеляційне оскарження постанови із дня отримання її копії.

Відповідно до сталої практики Європейського суду з прав людини, вирішення питання щодо поновлення строку на оскарження перебуває в межах дискреційних повноважень національних судів, однак такі повноваження не є необмеженими. Від судів вимагається вказувати підстави. Однією із таких підстав може бути, наприклад, неповідомлення сторін органами влади про прийняті рішення у їхній справі. Проте навіть тоді можливість поновлення не буде необмеженою, оскільки сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження (справи «Олександр Шевченко проти України» та «Трух проти України». Поновлення процесуального строку зі спливом встановленого строку та за підстав, які не видаються переконливими може свідчити про порушення принципу юридичної визначеності (рішення Європейського суду з прав людини від 03.04.2008 р. у справі «Пономарьов проти України»).

Зазначені адвокатом Козачек О.Д. обставини на обґрунтування поважності причин пропуску нею строку на апеляційне оскарження не можна визнати такими, що об`єктивно перешкодили їй вчасно подати апеляційну скаргу, а тому апеляційний суд не вбачає підстав для поновлення захиснику строку на апеляційне оскарження постанови від 11.11.2020 року.

Оскільки апеляційну скаргу подано з пропуском встановленого законом строку, а суд апеляційної інстанції за клопотанням захисника не знаходить підстав для його поновлення, апеляційна скарга з доданими матеріалами підлягає поверненню.

Керуючись ст. 294 КУпАП,-

ПОСТАНОВИВ:

Відмовити у задоволенні клопотання адвоката Козачек Олени Дмитрівни в інтересах ОСОБА_1 про поновлення строку на апеляційне оскарження постанови Херсонського міського суду Херсонської області від 11 листопада 2020 року відносно ОСОБА_1 .

Апеляційну скаргу разом із доданими матеріалами повернути апелянту.

Постанова набирає законної сили негайно після її винесення і оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Копію постанови направити учасниками справи у порядку ст. 295 КУпАП.

Суддя

Херсонського апеляційного суду (підпис) О.В. Калініна