ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

28 грудня 2020 року місто Київ

Оболонський районний суд міста Києва у складі:

головуючого судді Пономаренка А. А.,

за участі секретаря судового засідання Рекеди С. С.,

особи, яка притягається до

адміністративної відповідальності ОСОБА_1 ,

розглянувши в відкритому судовому засіданні в залі судових засідань Оболонського районного суду міста Києва матеріали про притягнення до адміністративної відповідальності за ч. 1 ст. 44-3 КУпАП:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП - НОМЕР_1 , українця, громадянина України, працюючого ФОП, який зареєстрований та проживає за адресою: АДРЕСА_1 ,

УСТАНОВИВ:

04.12.2020 о 14:00 год. під час перевірки магазину « ІНФОРМАЦІЯ_2 », який розташований за адресою: АДРЕСА_2 , було виявлено, що особа, яка є власником вказаного магазину ФОП ОСОБА_1 , здійснював діяльність не зробивши відповідного запису до журналу «Скринінгу» температури тіла, чим порушив вимоги розпорядження КМДА №62 від 01.07.2020 щодо встановлення правил карантину.

Отже, ОСОБА_1 вчинив адміністративне правопорушення, передбачене ч. 1 ст. 44-3 КУпАП - порушення правил щодо карантину людей, санітарно-гігієнічних, санітарно-протиепідемічних правил і норм, передбачених Законом України "Про захист населення від інфекційних хвороб", а також іншими актами законодавства з питань боротьби з інфекційними хворобами.

У судовому засіданні ОСОБА_1 свою провину визнав, щиро розкаявся та пояснив, що дійсно на момент перевірки в належному йому магазині були відсутні відомості у журналі «Скринінгу» щодо температури тіла. Однак в той самий день наведені недоліки були усунуті. У подальшому зобов`язується неухильно дотримуватися правил та санепідеміологічних норм.

Вислухавши особу, яка притягується до адміністративної відповідальності, дослідивши надані разом з протоколом про адміністративне правопорушення матеріали, суд установив наступне.

Суд зобов`язаний виконувати завдання Кодексу України про адміністративне правопорушення, передбачені ст. 1 КУпАП, у якій зазначено, що завданням Кодексу України про адміністративне правопорушення є охорона прав і свобод громадян, власності, конституційного ладу України, прав і законних інтересів підприємств, установ і організацій, встановленого правопорядку, зміцнення законності, запобігання правопорушення, виховання громадян у дусі точного і неухильного додержання Конституції і законів України, поваги до прав, честі і гідності інших громадян, до правил співжиття, сумлінного виконання своїх обов`язків, відповідальності перед суспільством.

Відповідно до ст. 245, 251, 252, 280, 283 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, свідків, а також іншими документами. При цьому орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Рішення Європейського суду з прав людини є частиною національного законодавства України згідно зі ст. 14 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини».

Відповідно до п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав і основних свобод людини 1950 року (Далі Конвенція) кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

Відповідно до диспозиції ч. 1 ст. 44-3 КУпАП встановлена адміністративна відповідальність за порушення правил щодо карантину людей, санітарно-гігієнічних, санітарно-протиепідемічних правил і норм, передбачених Законом України «Про захист населення від інфекційних хвороб», іншими актами законодавства, а також рішень органів місцевого самоврядування з питань боротьби з інфекційними хворобами.

Отже, даний склад адміністративного правопорушення є бланкетним, оскільки вказане адміністративне стягнення може застосовуватися лише у випадках передбачених Законом України «Про захист населення від інфекційних хвороб», іншими актами законодавства, а також рішень органів місцевого самоврядування з питань боротьби з інфекційними хворобами.

Також варто зазначити, що дії особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, кваліфіковані не повно: не зазначено частини ст. 44-3 КУпАП. Законом України №1000-ІХ від 06.11.2020 (набрав чинності 21.11.2020) внесені зміни до ст. 44-3 КУпАП, в якій тепер передбачено дві частини (до підсудності судді відносяться лише правопорушення, передбачені ч. 1 ст. 44-3 КУпАП).

Відповідно до змісту протоколу про адміністративне правопорушення серії ВАБ № 332465 від 04.12.2020, ОСОБА_1 порушив вимоги розпорядження Київської міської державної адміністрації № 62 від 01.07.2020, однак, який саме пункт або ж підпункт було порушено особою в протоколі не зазначено.

Як вбачається з наведеного протоколу про адміністративне правопорушення серії ВАБ 332465 від 04.12.2020, складеного у відношенні ОСОБА_1 , пояснень останнього у судовому засіданні, на думку суду в діях ОСОБА_1 наявний склад адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 44-3 КУпАП, що є підставою для вирішення питання про притягнення до адміністративної відповідальності.

При визначенні виду адміністративного стягнення, суд враховує характер вчиненого правопорушення, особу ОСОБА_1 , ступінь його вини, майновий стан, обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність: ОСОБА_1 працює, раніше не притягувався до адміністративної, винуватість визнав, у вчиненому покаявся, самостійно усунув наявні порушення, Тим більше, як свідчать пояснення ОСОБА_1 у судовому засідання, протиправність своїх дій він усвідомив одразу після їх вчинення.

Обставинами, що згідно зі ст. 34 КУпАП, пом`якшують відповідальність суд визнає щире розкаяння винного, зайнятість суспільно-корисною працею.

Обставин, що згідно зі ст. 35 КУпАП обтяжують відповідальність ОСОБА_1 судом не встановлено.

Згідно зі ст. 23 КУпАП адміністративне стягнення є мірою відповідальності і застосовується з метою виховання особи, яка вчинила адміністративне правопорушення, в дусі додержання законів України, поваги до правил співжиття, а також запобігання вчиненню нових правопорушень як самим правопорушником, так і іншими особами.

Відповідно до ст. 22 КУпАП при малозначності вчиненого адміністративного правопорушення орган (посадова особа), уповноважена вирішувати справу, може звільнити правопорушника від адміністративної відповідальності, обмежившись усним зауваженням.

Виходячи з вищевикладеного та враховуючи вимоги ст. 22, 33-35 КУпАП, суд вважає можливим звільнити ОСОБА_1 від адміністративної відповідальності, обмежившись усним зауваженням, оскільки його дії, на думку суду, є малозначними та не завдали, згідно зі встановлених обставин, такої суспільної шкоди, яка потребувала би застосування до ОСОБА_1 заходів адміністративного стягнення з метою його виховання.

У зв`язку з тим, що суд дійшов висновку про звільнення ОСОБА_1 від адміністративної відповідності, судовий збір стягненню не підлягає.

Керуючись ст. 1, 7, 8, 9, 23, 26, 33-35, 44-3, 268, 278, 280-287, 307, 308 КУпАП та ст. 4 Закону України «Про судовий збір», суд

ПОСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 визнати винуватим у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 44-3 КУпАП, звільнивши від адміністративної відповідальності на підставі ст. 22 КУпАП, обмежившись усним зауваженням.

Постанова може бути оскаржена до Київського апеляційного суду в десятиденний строк з дня її проголошення шляхом подачі апеляційної скарги через Оболонський районний суд міста Києва.

Суддя А. А. Пономаренко