Справа № 308/4651/19
Закарпатський апеляційний суд
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

10.02.2020 м. Ужгород

Закарпатський апеляційний суд в особі судді Феєра І. С., за участю представника Закарпатської митниці Держмитної служби України Зубенка І.І., розглянув у відкритому судовому засіданні в м. Ужгороді справу про порушення митних правил №33/4806/147/20 за апеляційною скаргою в. о. заступника начальника митниці начальника управління проти дії митним правопорушенням та міжнародної взаємодії Уретій С. на постанову судді Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 16. 09.2019.

Цією постановою на підставі ч. 2 ст. 467, ст. 487 МК України, п. 7 ст. 247 КУпАП закрито провадження у справі про порушення митних правил, передбачених ч.1 ст. 483 МК України щодо:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , мешканки АДРЕСА_1 ,громадянки України закрито у зв`язку із закінченням на момент розгляду справи строку накладення адміністративного стягнення.

З постанови судді вбачається, що 29. 11. 2018 Закарпатською митницею ДФС з метою встановлення можливих фактів незаконного переміщення товарів «оброблений та необроблений бурштин» через україно-угорську ділянку кордону на адресу митних органів Угорщини направлений запит № 196/27/07-70-20. 01. 03. 2019. Митним органом, від митних органів Угорщини отриманий лист - відповідь від 12. 02. 19 № VF/2019 NAV КІ, згідно якого 22.08. 2018 Прикордонним відділенням Захонь Податкової та Митної Дирекції Саболч-Сатмар-Берегської області НПМА у громадянки ОСОБА_2 , яка слідувала у легковому автомобілі марки «Dodge», реєстраційний номерний знак НОМЕР_1 виявлено та вилучено 9600 гр. бурштину вартістю 547 000 угорських форинтів. Каміння бурштину було виявлено на дні ручної поклажі. В ході проведення перевірочних заходів з використанням інформації, що міститься у базі даних АСМО «Інспектор» встановлено, що 22. 08. 2018 о 05 год. 28 хв. 14 сек. в зону митного контролю митного посту «Тиса» Закарпатської митниці ДФС на ділянку «виїзд з України» пасажирського напрямку, по смузі руху «зелений коридор» прибув транспортний засіб марки «Dodge» моделі «Grand Caravan», кузов № 2 НОМЕР_2 , реєстраційний номер НОМЕР_3 під керуванням громадянки України ОСОБА_2 . Після проходження митного контролю та завершення митного оформлення о 05 год. 28 хв. 22 сек. виїхала із зони митного контролю за кордон в напрямку митного поста «Захонь» (Угорщина). Згідно курсу НБУ 547 000 угорських форинтів (вартість бурштину) станом на 22. 08. 2018 становило 53 902,47 грн. На виклик в митницю громадянка ОСОБА_3 не прибула.

-2-

Таким чином, громадянка України ОСОБА_3 перемістила через митний кордон України товари, з приховуванням від митного контролю, тобто з використанням засобів або способів, що утруднюють виявлення таких товарів.

Враховуючи наведені обставини, суд першої інстанції прийшов до висновку, що в діях ОСОБА_3 наявний склад правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 483 МК України - переміщення або дії, спрямовані на переміщення товарів через митний кордон України з приховуванням від митного контролю, тобто з використанням спеціально виготовлених сховищ (тайників) та інших засобів або способів, що утруднюють виявлення таких товарів, або шляхом надання одним товарам вигляду інших, або з поданням органу доходів і зборів як підстави для переміщення товарів підроблених документів чи документів, одержаних незаконним шляхом, або таких, що містять неправдиві відомості щодо найменування товарів, їх ваги (з урахуванням допустимих втрат за належних умов зберігання і транспортування) або кількості, країни походження, відправника та/або одержувача, кількості вантажних місць, їх маркування та номерів, неправдиві відомості, необхідні для визначення коду товару згідно з УКТ ЗЕД та його митної вартості.

Закриваючи провадження в справі суддя місцевого суду послався на те, що за змістом вимог ч. 2 ст. 467 МК України, стягнення може бути накладено не пізніше, ніж через шість місяців з дня вчинення правопорушення, а в разі розгляду судами (суддями) справ про триваючі порушення митних правил, у тому числі передбачені статтями 469, 477-485 цього Кодексу, - не пізніше, ніж через шість місяців з дня виявлення цих правопорушень. Також суд першої інстанції враховував практику Європейського суду з прав людини (пункт 137 рішення від 09.01.2013 у справі «Волков проти України» (заява №21722/11) про те, що строки давності слугують кільком важливим цілям, а саме: забезпеченню юридичної визначеності та остаточності, захисту потенційних відповідачів від не заявлених вчасно вимог, яким може бути важко протистояти, та запобігти будь-якій несправедливості, яка могла б виникнути, якби від судів вимагалося виносити рішення щодо подій, що мали місце у віддаленому минулому, на підставі доказів, які через сплив часу стали ненадійними та неповними (див. рішення від 22.10. 1996 у справі «Стаббінгз та інші проти Сполученого Королівства» (Stubbingsand Othersv. the United Kingdom), п. 51, Reports 1996-IV). Строки давності є загальною рисою національних правових систем договірних держав щодо кримінальних, дисциплінарних та інших порушень. Крім того, суд першої інстанції констатував, що передбачене ч.1 ст. 483 МК України порушення митних правил, характеризується вчиненням одноразової дії у певний час, а саме: під час митного оформлення товару, коли такий проступок може бути виявлений контролюючим органом, який згідно з метою митного оформлення засвідчує відомості, одержані під час митного контролю товарів і транспортних засобів, що переміщуються через митний кордон України, та оформляє результати такого контролю. З урахуванням викладеного і того, що вказане у протоколі адміністративне правопорушення митних правил не є триваючим, а датою вчинення ОСОБА_3 правопорушення є 22.08.2018, суд прийшов до висновку, що на момент розгляду судом справи щодо ОСОБА_3 закінчився передбачений ч. 2 ст. 467 МК України строк, а тому провадження у справі закрив на підставі ст. 487 МК України, п. 7 ст. 247 КУпАП.

Не погодившись з вказаним рішенням в.о. заступника начальника Закарпатської митниці ДФС начальник УПМП Уретій С.В. подав апеляційну скаргу, в якій просить постанову судді від 16. 09. 2019 щодо ОСОБА_3 скасувати та постановити нову, якою ОСОБА_3 визнати винною у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.483МК України та призначити їй стягнення у вигляді штрафу та конфіскації безпосередніх предметів порушення митних правил. В обґрунтування своїх вимог зазначає, що судом належно не оцінено та не перевірено матеріали справи, а

-3-

висновок суду про наявність підстав для закриття провадження у справі щодо ОСОБА_3 про порушення митних правил, у зв`язку із закінченням на момент розгляду справи строку накладення адміністративного стягнення є помилковим, оскільки відповідно до ч. 1 ст. 467 МК України, якщо справи про порушення митних правил відповідно до ст. 522МК України розглядаються органами доходів і зборів або судами (суддями), адміністративне стягнення за порушення митних правил може бути накладено не пізніше ніж через шість місяців з дня виявлення правопорушення. Строк накладення адміністративних стягнень у справах про порушення митних правил зупиняється на час розгляду таких справ судом. Також на його думку, судом невірно встановлено дату виявлення порушення митних правил, оскільки відповідно до матеріалів справи, вчинене ОСОБА_3 правопорушення виявлено лише 01. 03. 2019, тобто тоді, коли митницею отримано офіційну інформацію митних органів Угорщини, а відтак, на момент розгляду справи встановлений МК України шестимісячний строк накладення стягнення не минув. Крім того звертає увагу, що матеріали справи щодо ОСОБА_4 до суду направлено 25. 04. 2019, отже починаючи з 25. 04. 2019 строк накладення на ОСОБА_3 адміністративного стягнення зупинився. Таким чином, на його думку, судом першої інстанції при розгляді справи про адміністративне правопорушення щодо ОСОБА_3 не дотримано вимог ст. ст. 245, 252, 467 МК України. Одночасно в. о. заступника начальника Закарпатської митниці Держмитної служби України - начальник УПМП Уретій С.В. ставить питання про поновлення строку на апеляційне оскарження постанови суду, посилаючись на те, що 16. 09. 2019 представник Закарпатської митниці не повідомлявся судом про прийняте рішення у справі, а про зміст оскаржуваної постанови Закарпатській митниці стало відомо тільки 07.10.2019, після отримання копії постанови в канцелярії суду.

Відповідно до ч. 6 ст. 294 КУпАП апеляційний суд розглядає апеляційну скаргу у відсутності ОСОБА_3 , яка належним чином повідомлена про дату, час і місце судового засідання, у судове засідання не з`явилася, причини неявки суду не повідомила, заяву про відкладення розгляду апеляційної скарги до суду не подавала.

Заслухавши доводи представника Закарпатської митниці Держмитслужби Зубенка І.І., який підтримав апеляційну скаргу та клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження постанови, дослідивши матеріали справи, апеляційний суд вважає, що клопотання в. о. заступника начальника Закарпатської митниці ДФС Уретій С.В. про поновлення строку на апеляційне оскарження підлягає задоволенню, а апеляційна скарга задоволенню не підлягає, з таких підстав.

Оскільки матеріали справи не містять даних про повідомлення Закарпатської митниці ДФС про судове засідання у справі щодо Домище на 16. 09. 2019, а згідно апеляційної скарги про постанову судді Ужгородського міськрайонного суду від 16.09.2019 щодо ОСОБА_3 , Закарпатській митниці ДФС стало відомо тільки 07. 10. 2019, після отримання копії постанови суду, визначений законом строк оскарження постанови суду по справі про адміністративне правопорушення підлягає поновленню як пропущений із поважних причин.

Відповідно до положень ст. 486 МК України, завданнями провадження у справах про порушення митних правил є своєчасне, всебічне, повне та об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її з дотриманням вимог закону, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню порушень митних правил, та запобігання таким правопорушенням.

За змістом ст. 489 МК України, посадова особа при розгляді справи про порушення митних правил зобов`язана з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній

-4-

відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують та/або обтяжують відповідальність, чи

є підстави для звільнення особи, що вчинила правопорушення, від адміністративної відповідальності, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до ст. 245 КУпАП завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є, зокрема, своєчасне, всебічне, повне та об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом.

Відповідно до п. 7 ст. 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочате, а розпочате підлягає закриттю в разі закінчення на момент розгляду справи про адміністративне правопорушення строків.

При розгляді справи про порушення митних правил стосовно ОСОБА_3 вказані вимоги закону судом першої інстанції дотримані.

Винуватість ОСОБА_3 у вчиненні порушення митних правил підтверджується доказами, яким суд дав належну юридичну оцінку, і які в апеляційній скарзі не оспорюються, а тому апеляційним судом не перевіряються.

Закриваючи провадження у справі щодо ОСОБА_3 з підстав, передбачених п. 7 ст. 247 КУпАП, суддя виходив з того, що на час ухвалення оскаржуваної постанови передбачений ч. 2 ст. 467 МК України строк накладення адміністративного стягнення закінчився, оскільки дане правопорушення було вчинено ОСОБА_3 . 22. 08. 2018 і таке не є триваючим.

Згідно матеріалів справи, зокрема протоколу про порушення митних правил №1806/30500/19 від 02.04.2019, 29.11.2018 Закарпатською митницею ДФС з метою встановлення можливих фактів незаконного переміщення товарів «оброблений та необроблений бурштин» через україно-угорську ділянку кордону на адресу митних органів Угорщини направлений запит № 196/27/07-70-20. 01.03.2019, митницею, від митних органів Угорщини отриманий лист - відповідь від 12.02.19 № VF/2019 NAV КІ, згідно якого 22.08. 2018 Прикордонним відділенням Захонь Податкової та Митної Дирекції Саболч-Сатмар-Берегської області НПМА у громадянки ОСОБА_2 , яка слідувала у легковому автомобілі марки «Dodge», реєстраційний номерний знак НОМЕР_1 виявлено та вилучено 9600 грам. Бурштину вартістю 547 000 угорських форинтів. Каміння бурштину було виявлено на дні ручної поклажі. В ході проведення перевірочних заходів з використанням інформації, що міститься у базі даних АСМО «Інспектор» встановлено, що 22. 08. 2018 о 05 год. 28 хв. 14 сек. в зону митного контролю митного посту «Тиса» Закарпатської митниці ДФС на ділянку «виїзд з України» пасажирського напрямку, по смузі руху «зелений коридор» прибув транспортний засіб марки «Dodge» моделі «Grand Caravan», кузов № 2 НОМЕР_2 , реєстраційний номер НОМЕР_3 під керуванням громадянки України ОСОБА_3 . Після проходження митного контролю та завершення митного оформлення о 05 год. 28 хв. 22 сек. виїхала із зони митного контролю за кордон в напрямку митного поста «Захонь» (Угорщина). Згідно курсу НБУ 547 000 угорських форинтів (вартість бурштину) станом на 22. 08. 2018 становило 53 902,47 грн..

На переконання апеляційного суду, зазначені у протоколі дані свідчать про те, що не зважаючи на те, що про обставини порушення митних правил ОСОБА_3 , які мали місце 22.08.2018, Закарпатській митниці ДФС стало відомо 01.03.2019, протокол про порушення митних прав №1806/30500/19 щодо ОСОБА_3 було складено лише 02.04.2019, що не відповідає вимогам ст. 494 МК України про те, що про кожний випадок виявлення порушення митних правил уповноважена посадова особа органу доходів і зборів, яка виявила таке порушення, невідкладно складає протокол за формою, установленою центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику.

-5-

Частинами першою та другою статті 7 КУпАП визначено, що ніхто не може бути підданий заходу впливу у зв`язку із адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених Законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюються на основі суворого додержання законності.

Доводи апеляційної скарги про необхідність застосування у даній справі ч.1 ст. 467 МК України в редакції Закону № 2612-VIII від 08. 11.2018 апеляційний суд вважає помилковими з таких підстав.

На момент вчинення ОСОБА_3 порушення митних правил (22. 08. 2018) ч. 1 ст. 467 МК України діяла в редакції Закону №5288-VІ від 18. 09. 2012, відповідно до якої, якщо справи про порушення митних правил розглядаються судами (суддями), адміністративне стягнення за порушення митних правил може бути накладено не пізніше, ніж через шість місяців з дня вчинення правопорушення, а в разі розгляду судами (суддями) справ про триваючі порушення митних правил, у тому числі передбачені статтями 469, 477-485 цього Кодексу, - не пізніше, ніж через шість місяців з дня виявлення цих порушень.

Законом України від 08.11.2018 № 2612-VІІІ «Про внесення змін до Митного кодексу України та деяких інших законодавчих актів України щодо ввезення транспортних засобів на митну територію України» було внесено зміни до ст. 467 МК України відповідно до яких, строк накладення адміністративних стягнень у справах про порушення митних правил зупиняється на час розгляду таких справ судом. Вказані зміни набрали чинності 25. 11. 2018.

Саме на цю норму закону посилається апелянт у своїй апеляційній скарзі, обґрунтовуючи доводи того, шестимісячний строк притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_3 не сплинув.

Проте, згідно вимог ч. 3 ст. 3 МК України, норми законів України, які пом`якшують або скасовують відповідальність особи за порушення митних правил, передбачені цим Кодексом, мають зворотну дію в часі, тобто їх норми поширюються і на правопорушення, вчинені до прийняття цих законів. Норми законів України, які встановлюють або посилюють відповідальність за такі правопорушення, зворотної дії в часі не мають.

Вказані норми закону кореспондуються і з частиною першою статті 58 Конституції України, яка закріплює загальновизнаний принцип права, відповідно до якого закони та інші нормативно-правові акти не мають зворотної дії в часі.

У рішенні Конституційного Суду України від 09.02.1999 №1-рп/99 у справі про зворотну дію в часі законів та інших нормативно-правових актів наголошується на тому, що до події, факту застосовується той закон або інший нормативно-правовий акт, під час дії якого вони настали або мали місце.

Акти адміністративного законодавства регулюють відносини, які виникли з дня набрання ним чинності.

Заборона зворотної дії є однією з важливих складових принципу правової визначеності.

Принцип неприпустимості зворотної дії в часі нормативних актів знайшов своє закріплення і в Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (стаття 7).

Водночас Конституція України передбачає зворотну дію законів та інших нормативно-правових актів у часі у випадках, коли вони пом`якшують або скасовують юридичну відповідальність особи.

Враховуючи викладене, оскільки редакцією ст. 467 МК України згідно із Законом №2612-VІІІ від 08.11.2018 «Про внесення змін до Митного кодексу України та деяких інших законодавчих актів України щодо ввезення транспортних засобів на митну

-6-

територію України», фактично було посилено відповідальність в частині застосування строків накладення адміністративних стягнень, то положення ч. 1 ст. 467 МК України у редакції Закону №2612-VІІІ від 08.11.2018, зворотної дії в часі не мають.

Таким чином, оскільки така редакція ст. 467 МК України фактично погіршує становище осіб, які притягуються до адміністративної відповідальності за порушення митних правил, та набрала чинності 25.11.2018, а порушення митних правил ОСОБА_5 , хоча і було виявлено працівниками Закарпатської митниці ДФС 01. 03. 2019, проте таке згідно протоколу про про порушення митних правил вчинено ОСОБА_3 22.08.2018, суд першої інстанції дійшов обґрунтованого висновку про те, що на момент судового розгляду даної справи 16. 09. 2019 сплив строк накладення адміністративного стягнення, передбачений ч. 2 ст. 467 МК України, в редакції Закону №5288-VI від 18.09.2012, що діяла на час вчинення вказаного у постанові порушення митних правил, з чим погоджується і апеляційний суд.

При цьому, суд першої інстанції дійшов вірного висновку про відсутність підстав вважати, що вчинене ОСОБА_3 правопорушення, передбачене ч. 1 ст. 483 МК України, є триваючим, оскільки надання органам доходів і зборів документів здійснюється під час митного оформлення товарів і повинно бути виявлене саме під час митного оформлення товару та припиняється із поданням декларації, а тому адміністративне стягнення у даному випадку може бути накладено не пізніше як через шість місяців з дня його вчинення.

За таких обставин, суд першої інстанції встановивши, що на час розгляду справи про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_3 , минув строк накладення адміністративного стягнення, на законних підставах закрив провадження саме за п. 7 ст. 247 КУпАП.

Доводи апеляційної скарги про те, що положення ст. 467 МК України є процесуальною нормою, та зазначені положення не можна вважати такими, що встановлюють відповідальність, а відтак - на них не можуть розповсюджуватися положення ст. 3 МК України та ст. 58 Конституції України, є помилковими, оскільки зупинення строку накладання стягнення фактично збільшує такий строк, наслідком чого є посилення відповідальності правопорушника через збільшення строку можливості застосування до нього адміністративного стягнення.

Відповідно до п. 7 ст. 247 КУпАП України, провадження по справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочате, а розпочате підлягає закриттю якщо на момент розгляду справи закінчились строки накладення адміністративного стягнення.

При цьому, ст.247 КУпАП, не надає право органу, що здійснює адміністративне провадження його закрити, а зобовязує його це зробити.

З урахуванням того, що на момент розгляду справи у суді першої інстанції закінчився визначений ч. 2 ст. 467МК України строк притягнення ОСОБА_3 до адміністративної відповідальності, у зв`язку з чим провадження по справі обґрунтовано закрито, підстав для скасування постанови місцевого суду з доводів наведених в апеляційній скарзі немає.

Крім того, з огляду на наведені вище обставини, не є підставою для скасування постанови суду першої інстанції і доводи апеляційної скарги про те, що справа про порушення митних правил була направлена на адресу Ужгородського міськрайонного суду 25.04.2019.

За результатами апеляційного розгляду не встановлено неправильного застосування норм матеріального та процесуального права, які є підставою для скасування чи зміни оскаржуваної постанови судді.

-7-

За таких обставин, апеляційна скарга в.о. заступника начальника митниці начальника управління протидії митним правопорушенням та міжнародної взаємодії Уретій С. задоволенню не підлягає.

Керуючись ст.294 КУпАП, апеляційний суд, -

П О С Т А Н О В И В:

клопотання в. о. заступника начальника митниці начальника управління протидії митним правопорушенням та міжнародної взаємодії Уретій С. про поновлення строку на апеляційне оскарження задовольнити, поновити строк на апеляційне оскарження постанови судді Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 16.09.2019 щодо ОСОБА_3 ..

Апеляційну скаргу в. о. заступника начальника митниці начальника управління протидії митним правопорушенням та міжнародної взаємодії Уретій С.залишити без задоволення, а постанову судді Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 16. 09. 2019 щодо ОСОБА_3 без змін.

Постанова набирає законної сили негайно, є остаточною й оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Суддя