Справа № 589/4699/20
Провадження № 3/589/1725/20
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

29 грудня 2020 року м. Шостка

Суддя Шосткинського міськрайонного суду Сумської області Лєвша С.Л., розглянувши справу про адміністративне правопорушення, яка надійшла від Шосткинського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Сумській області у відношенні громадянина України

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця міста Шостка Сумської області, проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_2 , працюючого начальником відділу культури і туризму Шосткинської міської ради,

- про притягнення до адміністративної відповідальності за ст. 44-3 Кодексу України про адміністративні правопорушення (далі КУпАП),-

ВСТАНОВИВ:

Згідно із протоколом про адміністративне правопорушення, бланк - серія ВАБ 089069, від 24.12.2020 року, - ОСОБА_1 19 грудня 2020 року о 12 годині 00 хвилин за адресою: Сумська область, Шосткинський район, село Пирогівка, вулиця Перемоги, будинок 19, будучи організатором масових заходів, здійснив проведення масового культурного заходу «Презентація резеденції Св. Миколая» за участю більш як 20 осіб, чим порушив п.п.6 п.2 Постанови Кабінету Міністрів України №1236 від 09.12.2020. Зазначені дії підпадають під ознаки адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 44-3 КУпАП.

ОСОБА_1 в судовому засіданні вину у скоєнні даного правопорушення не визнав, пояснив, що не є організатором масового заходу «Презентація резеденції Св. Миколая», а тому просив справу закрити за відсутності в його діях складу адміністративного правопорушення. Також, зазначив, що під час ознайомлення з матеріалами справи не знайшов доказів на підтвердження його вини. В матеріалах справи відсутні прямі докази організації вищевказаного масового заходу саме ним, та його присутності на заході, тому категорично не згоден із протоколом.

Дослідивши матеріали справи про адміністративне правопорушення, заслухавши особу, яка притягується до адміністративної відповідальності, суд прийшов до наступного висновку.

Відповідно до положень статей 245, 280 КУпАП завданням провадження у справах про адміністративні правопорушення є своєчасне, всебічне, повне та об`єктивне з`ясування обставин кожної справи.

Згідно із п.1 ст.247 КУпАП обов`язковою умовою притягнення особи до адміністративної відповідальності є наявність події і складу адміністративного правопорушення.

Наявність події і складу правопорушення доводиться шляхом надання доказів.

Відповідно до ст.251 КУпАП, доказами у справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, чи засобами фото- і кінозйомки, відеозапису, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Статтею 7 КУпАП передбачено, що ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюються на основі суворого додержання законності.

Відповідно до ст. 9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Частиною 1 статті 44-3 КУпАП, в редакції чинній станом на 19 грудня 2020 року, встановлено адміністративну відповідальність посадових осіб за порушення правил щодо карантину людей, санітарно-гігієнічних, санітарно-протиепідемічних правил і норм, передбачених Законом України "Про захист населення від інфекційних хвороб", іншими актами законодавства, а також рішень органів місцевого самоврядування з питань боротьби з інфекційними хворобами.

Вказана норма КУпАП є бланкетною, тобто відсилає до нормативно-правових актів, які регулюють правила карантину людей, санітарно-гігієнічних, санітарно-протиепідемічних правил і норм та є обов`язковими для виконання.

Так, відповідно до ст.29 Закону України «Про захист населення від інфекційних хвороб», карантин встановлюється Кабінетом Міністрів України. У рішенні про встановлення карантину затверджуються необхідні профілактичні, протиепідемічні та інші заходи, встановлюються тимчасові обмеження прав фізичних і юридичних осіб та додаткові обов`язки, що покладаються на них, які і є відповідними правилами, відповідальність за які передбачена диспозицією ст. 44-3 КУпАП.

Встановлено, що в протоколі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 міститься посилання на порушення ним, як посадовою особою вимог п.п. 6 п. 2 Постанови Кабінету Міністрів України № 1236 від 09.12.2020року.

Згідно із вимогами п.п. 6 п. 2 Постанови Кабінету Міністрів України № 1236 від 09.12.2020 року «Про встановлення карантину та запровадження обмежувальних протиепідемічних заходів з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2», на території України на період дії карантину запроваджуються обмежувальні протиепідемічні заходи, а саме забороняється:

6) проведення масових (культурних, у тому числі концертів, спортивних, соціальних, рекламних тощо) заходів за участю більш як 20 осіб (у разі проведення заходів за участю до 20 осіб організатор забезпечує дотримання між учасниками фізичної дистанції не менш як 1,5 метра), крім заходів, необхідних для забезпечення роботи органів державної влади та органів місцевого самоврядування, проведення кваліфікаційного іспиту на право на зайняття нотаріальною діяльністю, тестування на знання законодавства у сфері державної реєстрації осіб, які мають намір виконувати функції державного реєстратора, проведення офіційних спортивних заходів, включених до Єдиного календарного плану фізкультурно-оздоровчих та спортивних заходів України, та матчів командних ігрових видів спорту професійних спортивних клубів без глядачів за умови дотримання учасниками таких заходів відповідних санітарних і протиепідемічних заходів та здійснення обов`язкового щоденного контролю за станом здоров`я учасників.

Але, до протоколу про адміністративне правопорушення не долучено жодних доказів, які відповідно до ст. 251 КУпАП можуть бути доказами в справі та які б спростували пояснення ОСОБА_1 і підтверджували би зазначене в протоколі порушення правил карантину саме ОСОБА_1 , як посадовою особою.

Так, до протоколу про адміністративне правопорушення долучено електронний рапорт Шосткинського відділу поліції Головного управління Національної поліції у Сумській області, де зазначено, що на сайті «Шосткаінфо» розміщено повідомлення про святкування «Дня Св.Миколая», вказано о котрій годині відбудеться захід, та запрошення жителів Шосткинщини. (а.с.2)

В той же час, відповідно до Наказу МВС України «Про затвердження Інструкції з оформлення документів у системі МВС України» від 27 липня 2012 року № 650, рапорт являється внутрішнім документом. Так, відповідно до згаданої Інструкції: «Рапорт (від фр.rapport - повідомляти) - письмове звернення працівника до вищої посадової особи з викладом питань службового чи особистого характеру і висловленням у зв`язку з цим відповідного прохання. Рапорт має такі реквізити: адресат; назва виду документа (Рапорт); текст документа; відмітка про наявність додатків, (якщо вони є); підпис, дата документа».

Також, слід зауважити, що працівник Шосткинського відділу поліції Головного управління Національної поліції у Сумській області лише наводить формулювання повідомлення із сайту «Шостка-інфо», без зазначення будь-яких прізвищ організаторів чи керівників заходу, без вказання на об`єктивні дані на підтвердження обвинувачення ОСОБА_1 .

Таким чином, наданий рапорт не містить жодної інформації, яка може бути використана як доказ при розгляді даної справи.

Окрім, протоколу про адміністративне правопорушення та електронного рапорту Шосткинського відділу поліції Головного управління Національної поліції у Сумській області, до матеріалів справи додані пояснення свідків, з яких також не вбачається, що ОСОБА_1 є організатором масового культурного заходу. Іінші докази вини ОСОБА_1 в матеріалах справи відсутні.

Відповідно до ст. 62 Конституції України, обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Крім того, згідно із п.4 ч.3 ст.129 Конституції України, однією із засад судочинства є змагальність сторін і закон не покладає на суд обов`язок збирати докази винуватості чи невинуватості особи.

Суддя не вправі самостійно вносити доповнення, зміни у протоколи про адміністративні правопорушення, витребувати додаткові докази у справі, оскільки це є недопустимим. Суд (суддя) законодавчо позбавлений права збирати докази вини (брати на себе функції обвинувачення). Це підтверджено не тільки міжнародним правом, але і національної судовою практикою. Принцип диспозитивності є одним із засадничих в українському та міжнародному судочинстві.

У рішенні Європейського суду з прав людини у справі «Малофєєва проти Росії», серед іншого зазначено, що у випадку, коли викладена в протоколі фабула адміністративного правопорушення не відображає всіх істотних ознак складу правопорушення, суд не має права самостійно редагувати її, а так само не може відшукувати докази на користь обвинувачення, оскільки це становитиме порушення права на захист (особа не може належним чином підготуватися до захисту) та принцип рівності сторін процесу (оскільки особа має захищатися від обвинувачення, яке підтримується не стороною обвинувачення, а фактично судом).

За таких обставин, враховуючи даний конституційний принцип, та те, що у справі не встановлено жодного належного, об`єктивного та обґрунтованого доказу, який би спростовував заперечення ОСОБА_1 і вказував на наявність у його діях складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 44-3 КУпАП, та з урахуванням вимог п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП, суд вважає, що порушене відносно ОСОБА_1 провадження в справі про адміністративне правопорушення підлягає закриттю за відсутності в його діях складу адміністративного правопорушення.

Керуючись ст. 9, ч. 1 ст. 44-3, п. 1 ч. 1 ст. 247, ст. 280, 283, 284 КУпАП, суд,-

ПОСТАНОВИВ:

Провадження в справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 , за ч. 1 ст. 44-3 Кодексу України про адміністративні правопорушення, закрити, на підставі п. 1 ч. 1 ст. 247 Кодексу України про адміністративні правопорушення за відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення.

Постанова судді у справах про адміністративне правопорушення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Постанова може бути оскаржена до Сумського апеляційного суду через Шосткинський міськрайонний суд Сумської області шляхом подання апеляційної скарги протягом десяти днів з дня її винесення.

Суддя Шосткинського міськрайонного суду

Сумської області С.Л.Лєвша