Справа № 265/5017/20
Провадження № 3/265/2460/20
П О С Т А Н О В А

04 листопада 2020 року місто Маріуполь

Суддя Орджонікідзевського районного суду міста Маріуполя Донецької області Гноєвой Сергій Сергійович, розглянувши матеріали, які надійшли з Лівобережного відділення поліції ЦВП ГУНП в Донецькій області, про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянки України, яка зареєстрована та проживає за адресою: АДРЕСА_1 ,

за ст. 184 ч. 1 Кодексу України про адміністративні правопорушення, -

В С Т А Н О В И В :

До Орджонікідзевського районного суду міста Маріуполя Донецької області надійшов протокол серії ВАБ № 162322 від 29 липня 2020 року, складений відносн ОСОБА_1 , про вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 184 КУпАП.

Вказаним протоколом зазначено: «21.07.2020 року о 12-26 годині громадянка ОСОБА_1 , знаходячись за адресою: АДРЕСА_1 , ухилилась від передбачених ст. 150 Сімейного Кодексу України обов`язків по вихованню своєї доньки, ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , внаслідок чого остання спричинила тілесні ушкодження малолітній ОСОБА_3 »

Правопорушник ОСОБА_1 , будучи у встановленому порядку повідомленою про час і місце розгляду справи, до суду не прибула з невідомих причин.

Разом із тим, ознайомившись з протоколом та доданими до нього матеріалами, суддя дійшов до наступних висновків.

Підставою залучення суб`єкта правопорушення до юридичної відповідальності є наявність в його діях складу правопорушення.

Склад правопорушення - це сукупність передбачених законом об`єктивних і суб`єктивних ознак діяння, які характеризують (визначають) його як правопорушення.

Об`єктивна сторона правопорушення - це сукупність ознак, що характеризують зовнішню сторону складу правопорушення, тобто об`єктивні ознаки зовнішнього прояву правопорушення й об`єктивних умов його здійснення. Обов`язковими ознаками об`єктивної сторони правопорушення є наявність діяння (суспільно небезпечного або шкідливого), причинний зв`язок, наслідки (суспільно небезпечні або шкідливі) діяння. Крім того, серед ознак об`єктивної сторони порушення є місце та час його вчинення.

Суб`єктивна сторона правопорушення - це внутрішня сторона правопорушення, що характеризує психічну діяльність особи в момент здійснення правопорушення. Обов`язковою ознакою суб`єктивної сторони є провина (у формі умислу або необережності), тобто певне психічне відношення особи до свого протиправного діяння і його суспільно небезпечним або шкідливим наслідкам (результату).

Частина 1статті 184 КУпАП передбачає відповідальність батьків або осіб, які їх заміняють, за ухилення від виконання передбачених законодавством обов`язків щодо забезпечення необхідних умов життя, навчання та виховання неповнолітніх дітей.

За змістом ч.1-5 ст.150 Сімейного кодексуУкраїни, батьки зобов`язані виховувати дитинув дусіповаги доправ тасвобод іншихлюдей,любові досвоєї сім`їта родини,свого народу,своєї Батьківщини. Батькиз обов`язані піклуватися про здоров`я дитини,її фізичний,духовний та моральний розвиток. Батьки зобов`язані забезпечити здобуття дитиною повної загальної середньої освіти, готувати її до самостійного життя. Батьки зобов`язані поважати дитину. Передача дитини на виховання іншим особам не звільняє батьків від обов`язку батьківського піклування щодо неї.

Проте, протокол про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 не містить всіх ознак об`єктивної сторони даного правопорушення, які характеризують зовнішню сторону правопорушення, зокрема, в чому саме полягає ухилення особи від виконання обов`язків щодо виховання дитини, а лише зазначено, що вона ухилилася від своїх батьківських обов`язків щодо виховання своєї неповнолітньої доньки.

Відповідно до вимог ст. 252 КУпАП, орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Оцінюючи надані докази в їх сукупності, суд дійшов висновку про недоведеність наявності в діях ОСОБА_1 складу правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 184 КУпАП, зокрема, таких обов`язкових його ознак як суспільно небезпечного (шкідливого) діяння та причинного зв`язку між діянням та наслідками, часу вчинення правопорушення та провини.

Також суд звертає увагу, відповідно до положень ч. 2 ст. 38 КУпАП, якщо справи про адміністративні правопорушення відповідно до цього Кодексу підвідомчі суду (судді), стягнення може бути накладено не пізніш як через три місяці з дня вчинення правопорушення, а при триваючому правопорушенні не пізніш, як через три місяці з дня його виявлення.

Протокол про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 було складено 29 липня 2020 року, справа надійшла до суду 03 серпня 2020 року. Враховуючи, що розгляд справи став можливим лише 04 листопада 2020 року, строк притягнення до адміністративної відповідальності, передбачений ч. 2 ст. 38 КУпАП на час розгляду справи сплив.

Відповідно до п. 1 ч. 1ст. 247 КУпАП, провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за відсутності складу адміністративного правопорушення

На підставі викладеного, суддя вважає необхідним провадження у справі щодо притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ст. 184 ч. 1 КУпАП закрити через відсутність у її діях складу правопорушення.

Керуючись п. 1 ч. 1ст. 247 КУпАП, суддя

П О С Т А Н О В И В :

Провадження у справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за ч. 1ст.184 КУпАП - закрити за відсутністю в її діях складу даного адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена в апеляційному порядку до Донецького апеляційного суду протягом десяти днів з моменту її винесення.

Суддя ________________________________