П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

13.02.2020 м. Ужгород

Суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області Фазикош О.В., у присутності особи, відносно якої складено протокол про адміністративне правопорушення ОСОБА_1 , розглянувши матеріали справи про адміністративне правопорушення за протоколом серії АПР18 №051038 від 17.12.2019, відносно гр. ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , мешканця АДРЕСА_1 , за 173 КУпАП,

ВСТАНОВИВ:

Згідно протоколу про адміністративне правопорушення, серії АПР18 №051038 від 17.12.2019 вказано, що 17.12.2019 близько 12 год. 30 хв., гр. ОСОБА_1 , перебуваючи в с. Н.Солотвино, дачний масив Курорт строй «Сонечко», перебуваючи в стані морального та психологічного збудження вів себе агресивно під час чого умисно пошкодив частину електроопори, чим вчинив правопорушення, передбачене ст. 173 КУпАП.

В судовому засідання особа, відносно якої складено протокол про адміністративне правопорушення ОСОБА_1 вину не визнав, пояснив, що пошкоджував свою опору, яку сам же раніше і ставив. Зазначивши, що постійно виникають сварки між ним та сусідами а також представниками дачного масиву Курорт строй «Сонечко». Вважає, що відсутній склад адміністративного правопорушення передбаченого ст. 173 КУпАП в його діях.

Просив врахувати, що є інвалідом 3 групи, якому протипоказане психофізичне навантаження.

В судовому засіданні в якості свідка допитаний ОСОБА_2 , який пояснив, що він являється сусідом гр. ОСОБА_1 , та бачив як той розбиває опору електричного стовпа. Також зауважив, що ОСОБА_1 казав, що це його опора.

В судовому засіданні в якості свідка допитаний ОСОБА_3 , який пояснив, що бачив, як ОСОБА_1 розбиває опору електричного стовпа.

Допитаний в судовому засіданні в якості свідка ОСОБА_4 пояснив, що він являється сусідом гр. ОСОБА_1 , та бачив як той розбиває опору електричного стовпа. ОСОБА_1 казав, що це його стовп, що хоче то з ним і робить. Викликали працівників поліції, під час складання протоколу ОСОБА_1 періодично забігав до свого будинку. При цьому пояснив, що фактично громадського порядку не порушувалось, ОСОБА_1 одразу забіг до будинку.

Заслухавши пояснення особи, відносно якої складено протокол, пояснення свідків, дослідивши матеріали справи, доходжу наступних висновків.

Стаття 245 КУпАП регламентує, що завданням судді при розгляді справ про адміністративні правопорушення є своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом.

Відповідно до ст. 280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи заподіяно матеріальну шкоду, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Статтею 9 КУпАП визначено, що адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Аналіз вказаної норми дає підстави стверджувати, що склад адміністративного правопорушення це передбачена нормами права сукупність об`єктивних і суб`єктивних ознак, за наявності яких те чи інше діяння можна кваліфікувати як адміністративне правопорушення.

Притягнення особи до адміністративної відповідальності можливе лише при наявності в її діях складу адміністративного правопорушення, обов`язковими елементами якого є: об`єкт, об`єктивна сторона, суб`єкт, суб`єктивна сторона (вина). Відсутність хоча б одного із вказаних елементів виключає склад правопорушення взагалі, а порушена справа підлягає закриттю.

Виходячи із змісту ст. ст. 254, 279 КУпАП розгляд справи про адміністративне правопорушення здійснюється щодо правопорушника та в межах протоколу про адміністративне правопорушення, який є єдиною підставою для притягнення особи до адміністративної відповідальності. Протокол про адміністративне правопорушення як підстава для притягнення особи до відповідальності та одних із засобів доказування у будь-якому разі повинен відповідати вимогам ст. 256 КУпАП.

Відповідно з диспозицією статті 173 КУпАП об`єктивну сторону складу дрібного хуліганства становлять такі діяння: 1) нецензурна лайка в громадських місцях; 2) образливе чіпляння до громадян; 3) інші подібні дії, за умови, що кожне із цих діянь порушує громадський порядок і спокій громадян, а обов`язковою ознакою суб`єктивної сторони цього правопорушення є хуліганський мотив поведінки особи, яка вчиняє зазначені вище дії.

При цьому згідно пункту 15 Постанови Пленуму Верховного Суду України №10 від 22.12.06 року «Про судову практику у справах про хуліганство», суди не повинні застосовувати заходи адміністративного стягнення, передбачені ст.173 КУпАП, щодо осіб, дії яких містять ознаки злочинів (самоуправство, завдання побоїв, заподіяння легких тілесних ушкоджень та інших) або проступків, що не є дрібним хуліганством.

Об`єктом цього правопорушення є суспільні відносини у сфері громадського порядку. Громадський порядок це обумовлена потребами суспільства система врегульованих правовими та іншими соціальними нормами система відносин, що складаються у громадських місцях в процесі спілкування людей, і яка має на меті забезпечення спокійної обстановки суспільного життя, нормальних умов для праці і відпочинку людей, для діяльності державних органів, а також підприємств, установ та організацій. Об`єктивна сторона вказаного правопорушення полягає у нецензурній лайці в громадських місцях, образливому ставленні до громадян та інших діях, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Суб`єктивна сторона правопорушення характеризується наявністю вини у формі прямого або непрямого умислу. Особа усвідомлює, що її дії протиправні, вона передбачає, що в результаті їх здійснення будуть порушені громадський порядок і прагне до цього. Елементом суб`єктивної сторони дрібного хуліганства є також мотив задоволення індивідуальних потреб самоствердження шляхом ігнорування гідності інших людей.

У статті 62 Конституції України проголошено, що усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь .

Виходячи зі змісту ст. ст. 254, 279 КУпАП розгляд справи про адміністративне правопорушення здійснюється щодо правопорушника та в межах протоколу про адміністративне правопорушення, який є єдиною підставою для притягнення особи до адміністративної відповідальності. Протокол про адміністративне правопорушення як підстава для притягнення особи до відповідальності та одних із засобів доказування у будь-якому разі повинен відповідати вимогам ст. 256 КУпАП.

Доказами в справі про адміністративне правопорушення згідно зі ст. 251 КУпАП є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами. Обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу.

На підтвердження вини ОСОБА_1 до протоколу додано письмові пояснення гр. ОСОБА_3 та гр. ОСОБА_2 від 17.12.2019, рапорт від 17.12.2019, сам протокол, зі змісту яких не вбачається наявності в діях ОСОБА_1 ознак вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП. Інших належних та допустимих доказів на підтвердження вини ОСОБА_1 матеріали справи не містять.

Поряд з цим, будь-яких даних про те, що ОСОБА_1 своїми діями порушив громадський порядок та спокій громадян у протоколі про адміністративне правопорушення, який складений на останнього немає.

Також не встановлено в ході судового розгляду, що ОСОБА_1 вчиняв вказані в протоколі дії з хуліганських мотивів, що є обов`язковою ознакою суб`єктивної сторони правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП.

Крім того, в протоколі про адміністративне правопорушення, який складений на ОСОБА_1 не наведено доказів, що останнім було порушено громадський порядок і спокій громадян, що є обов`язковою ознакою об`єктивної сторони вказаного правопорушення. Осіб, чий спокій був порушений в результаті вчиненого ним діяння, не встановлено і відомості про такі відсутні в протоколі.

За змістом протокол про адміністративне правопорушення не відповідає вимогам ст.256 КУпАП, зокрема, формулювання обставин правопорушення, яке ставиться в вину ОСОБА_1 за своїми ознаками не відповідає вимогам, закріпленим в ст.173 КУпАП.

Зокрема, з протоколу про вчинення адміністративного правопорушення вбачається, що ОСОБА_1 ставилось в вину пошкодження частини електроопори.

Ці дії ОСОБА_1 містять ознаки адміністративного правопорушення передбаченого ст.186 КупАП - самоуправство тобто самовільне, всупереч встановленому законом порядку, здійснення свого дійсного або гаданого права, що не завдало істотної шкоди громадянам або державним чи громадським організаціям.

Об`єктивна сторона правопорушення, передбаченого статтею 186 КУпАП, полягає у самовільному, всупереч встановленому законом порядку, здійсненні свого Дійсного або гаданого права, що не завдало істотної шкоди громадянам або державним чи громадським організаціям. До того ж дійсним правом необхідно вважати право, яке особа набуває на підставі закону або іншого нормативно-правового акта, а гаданим - право, якого особа не має, але, добросовісно помиляючись, вважає таким, що в неї є. Оскільки Конституція України встановлює, що закріплені нею права і свободи людини і громадянина не є вичерпними, невід`ємною ознакою самоуправства є порушення законних прав та інтересів фізичних та юридичних осіб, яке, однак, не завдало їм істотної шкоди. Поняття істотної шкоди є оціночним, а встановлення означеної шкоди повинно здійснюватися з урахуванням наслідків, які мали дії винної особи.

Суб`єктивна сторона правопорушення характеризується наявністю вини у формі прямого або непрямого умислу.

Суб`єктом правопорушення можуть бути як посадові особи, так і громадяни.

Чинне адміністративне законодавство не передбачає можливості органу, який розглядає адміністративну справу, самостійно визначати правову кваліфікацію складу вчиненого правопорушення.

Таким чином, у матеріалах справи відсутні належні та допустимі докази вини ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП.

Статтею 62 Конституції України регламентовано, що ніхто не зобов`язаний доводити свою невинуватість у вчиненні злочину. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь. За змістом цієї норми на особу не може бути покладений і обов`язок доводити свою невинуватість в учиненні адміністративного правопорушення.

За змістом наведених вимог закону висновки судді щодо оцінки доказів мають вказуватись у точних і категоричних судженнях, які виключали б сумніви з приводу достовірності доказів на обґрунтування висновку про винуватість особи.

Відповідно до п. 1 ст. 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю у зв`язку з відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.

Враховуючи викладене, доходжу висновку, що провадження в справі слід закрити у зв`язку з відсутністю у діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП.

Керуючись ст.ст. 173, 283, 284 КУпАП, на підставі п. 1 ст. 247 КУпАП, суддя

П О С Т А Н О В И В:

Провадження в справі про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ст. 173 КУпАП закрити на підставі п. 1 ст. 247 КУпАП у зв`язку з відсутністю в його діях складу правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП.

Постанова по справі про адміністративне правопорушення може бути оскаржена протягом десяти днів з дня винесення постанови. Апеляційна скарга подається до відповідного апеляційного суду через місцевий суд, який виніс постанову. Строк звернення постанови для виконання три місяці з дня винесення постанови.

Суддя Ужгородського

міськрайонного суду О.В.Фазикош