Справа № 447/2439/20 Головуючий у 1 інстанції: Карбовнік І.М.
Провадження № 33/811/1466/20 Доповідач: Урдюк Т. М.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

29 жовтня 2020 року Львівський апеляційний суд в складі судді судової палати з розгляду кримінальних справ Урдюк Т.М., за участю особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, ОСОБА_1 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Львові апеляційну скаргу особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , жительки АДРЕСА_1 , на постанову судді Миколаївського районного суду Львівської області від 23 вересня 2020 рокупро притягнення її до адміністративної відповідальності за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП,

в с т а н о в и в :

вищенаведеною постановою ОСОБА_1 визнано винною у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП, та накладено на неї адміністративне стягнення у виді штрафу у розмірі 51 грн.

Стягнуто з ОСОБА_1 судовий збір у розмірі 420,40 грн. в дохід держави.

Згідно з постановою судді, 03 вересня 2020 року близько 00 год. 00 хв. ОСОБА_1 вчинила словесний конфлікт із ОСОБА_2 , в ході якого виражалася нецензурною лайкою, голосно кричала та погрожувала фізичною розправою.

Не погоджуючись із рішенням судді районного суду, особа, яка притягається до адміністративної відповідальності, ОСОБА_1 подала апеляційну скаргу, в якій просить скасувати постанову судді Миколаївського районного суду Львівської області від 23 вересня 2020 року і закрити справу у зв`язку із відсутністю складу правопорушення.

В обґрунтування своїх апеляційних вимог ОСОБА_1 покликається на т, що оскаржувана постанова судді є необґрунтованою та незаконною, оскільки суддя не з`ясував повно, всебічно і об`єктивно обставини справи, внаслідок чого дійшов необґрунтованого висновку щодо наявності в її діях складуадміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП.

ОСОБА_1 у своїй апеляційній скарзі звертає увагу на те, що в конкретному випадку відсутній хуліганський мотив, натомість мала місце обурлива реакція на висловлювання, як спосіб вираження своєї позиції, оскільки ОСОБА_2 прокоментувала його повідомлення в соціальній мережі, звинувативши її у невірності чоловіку.

Розгляд апеляційної скарги проводиться без участі потерпілої ОСОБА_2 , яка була належним чином повідомлена про час та місце судового засідання, про причини неявки суд не повідомила.

Заслухавши особу, яка притягається до відповідальності, ОСОБА_1 на підтримання поданої апеляційної скарги, перевіривши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, апеляційний суд вважає, що така підлягає до часткового задоволення.

За змістом ст. 245 КУпАП, завданнями провадження у справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

Відповідно до ст. 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Згідно з вимогами ст.252 КУпАП, суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю. При цьому, обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів.

З аналізу наведеної вище норми вбачається, що оцінці підлягає як кожний окремий доказ, так і всі зібрані докази в цілому, на підставі чого суддя повинен зробити обґрунтований висновок про їх належність і допустимість, достовірність та достатність фактичних даних, що встановлюються цими доказами, та мають значення для справи.

Оскільки протокол є важливим процесуальним документом, який засвідчує факт неправомірних дій, за які передбачена адміністративна відповідальність, такий та його невід`ємні складові повинні бути оформлені належним чином, містити в собі всі дані, необхідні для своєчасного та об`єктивного вирішення питання про наявність в діях особи складу адміністративного проступку.

При цьому, всі викладені в протоколі про адміністративне правопорушення обставини повинні бути доведені сукупністю належних і допустимих доказів.

З огляду на це, на суддю при підготовці до розгляду справи про адміністративне правопорушення ст. 278 КУпАП покладено обов`язок вирішити питання про правильність складання протоколу та інших матеріалів справи.

Згідно з протоколом про адміністративне правопорушення від 07 вересня 2020 року серії ВАБ261122 (а.с.2), 03 вересня 2020 року близько 00 год. 00 хв. ОСОБА_1 вчинила словесний конфлікт із ОСОБА_2 , в ході якого виражалася нецензурною лайкою, словесно погрожувала фізичною розправою, чим порушила особистий спокій останньої, чим вчинила правопорушення, передбачене ст.173 КУпАП.

За змістом ст.256 КУпАП протокол про адміністративне правопорушення як документ, що засвідчує факт неправомірних дій та є одним з основних джерел доказів, складається за встановленою формою і має містити дані, необхідні для вирішення справи про адміністративне правопорушення.

Так, обставини правопорушення повинні бути викладені в протоколі конкретно, з належним формулюванням складу адміністративного правопорушення у відповідності до змісту диспозиції статті (частини статті) КУпАП, що передбачає відповідальність за його вчинення.

Диспозицією ст.173 КУпАП, яка ставиться у провину ОСОБА_1 , передбачена адміністративна відповідальність за дрібне хуліганство, тобто нецензурну лайку в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян. Тобто, адміністративна відповідальність за ст.173 КУпАП настає тільки тоді, коли дії, перелічені у диспозиції статті, порушують громадський порядок і спокій громадян.

Об`єктом правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, є суспільні відносини саме у сфері громадського порядку, а для кваліфікації дій особи за цією статтею встановлення хуліганського мотиву є обов`язковим.

Об`єктивна сторона правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП, полягає у нецензурній лайці в громадських місцях, образливому ставленні до громадян та інших діях, що порушують громадський порядок і спокій громадян. Обов`язковою ознакою об`єктивної сторони цього правопорушення є місце його скоєння, а саме - громадське місце, яке отримало законодавче визначення як частина (частини) будь-якої будівлі, споруди, яка доступна або відкрита для населення вільно, чи за запрошенням, або за плату, постійно, періодично або час від часу, зокрема під`їзди, а також підземні переходи, стадіони (Закон України «Про заходи щодо попередження та зменшення вживання тютюнових виробів і їх шкідливого впливу на здоров`я населення» від 22.09.2005 p. № 2899-IV).

Відповідно до п. 20 «Положення про Єдиний реєстр досудових розслідувань, порядок його формування та ведення», затвердженого наказом Генерального прокурора від 30 червня 2020 року №298, до громадських місць належать місця, що використовуються громадянами для спільної роботи, відпочинку, пересування, проведення масових заходів та інших потреб (вулиці, площі, вокзали, аеропорти, магазини, кафе, бари, ресторани, музеї, клуби, пляжі в період їх роботи, а також громадський транспорт під час перебування в ньому громадян, ділянки лісу, поля під час проведення на їх території організованих масових зібрань), приміщення вокзалів, пасажирські (приміські) потяги, літаки, катери, пароплави, перони, платформи, пристані та інші місця під час очікування посадки та висадки пасажирів.

Суб`єктина сторона правопорушення характеризується наявністю вини у формі прямого або непрямого умислу. Особа усвідомлює, що її дії протиправні, вона передбачає, що в результаті їх здійснення будуть порушені громадський порядок і прагне до цього. Елементом суб`єктивної сторони дрібного хуліганства є також мотив задоволення індивідуальних потреб самоствердження шляхом ігнорування гідності інших людей.

Як вбачається зі складеного відносно ОСОБА_1 протоколу про адміністративне правопорушення від 07 вересня 2020 року серії ВАБ №261122, у такому не розкрито об`єктивну сторону адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, що позбавляє суд можливості розглядати протокол по суті, а відтак брати його як доказ вини ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення.

З урахуванням положень ч. 1 ст. 6 Європейської конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, а також з огляду на практику Європейського суду з прав людини у справах «Малофєєва проти Росії» («Malofeyeva v. Russia», рішення від 30 травня 2013 року, заява № 36673/04) та «Карелін проти Росії»(«Karelin v. Russia» заява № 926/08, рішення від 20 вересня 2016 року), у випадку, коли викладена в протоколі фабула адміністративного правопорушення не відображає всіх істотних ознак складу правопорушення, суд не має права самостійно редагувати її, а так само не може відшукувати докази на користь обвинувачення, оскільки це становитиме порушення права на захист (особа не може належним чином підготуватися до захисту) та принципу рівності сторін процесу (оскільки особа має захищатися від обвинувачення, яке підтримується не стороною обвинувачення, а фактично судом).

Однак, суддя першої інстанції, розглядаючи справу щодо ОСОБА_1 та визнаючи її винуватою за обставин, викладених у постанові, яка оскаржується, вийшов за межі протоколу про адміністративне правопорушення, вказавши, що ОСОБА_3 вчинила словесний конфлікт із гр. ОСОБА_2 , в ході якого виражалася нецензурною лайкою, голосно кричала та погрожувала фізичною розправою, при цьому не розкрив об`єктивну сторону складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП.

Окрім цього,як вбачається з матеріалів справи, на доведеність вини у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП, уповноваженою особою Новороздільського ВП ГУ НП у Львівській області було долучено лише заяву ОСОБА_2 (а.с.3), в якій остання просить вжити заходів до дружини її брата - ОСОБА_1 , яка словесно погрожувала фізичною розправою, виражалася в її сторону нецензурною лайкою, порушувала її особистий спокій, а також письмові пояснення ОСОБА_1 (а.с.4), ОСОБА_2 (а.с.5) та фотокартку-скрін невідомого походження з найменуванням профіля соцмереж « ОСОБА_4 », на якій відображено образливу нецензурну лайку.

Згідно з письмовими поясненнями ОСОБА_1 (а.с.4), така повідомила, що 03 вересня 2020 року у неї дійсно виник конфлікт із громадянкою ОСОБА_2 , однак даний конфлікт почала саме вона, поширювала інформацію в соціальних мережах, яка не відповідає дійсності.

Таким чином, з долучених до протоколу про адміністративне правопорушення матеріалів неможливо встановити місця вчинення правопорушення та обставини, які вказують на порушення ОСОБА_1 громадського порядку і спокою громадян, що не дає суду можливість встановити склад вчиненого правопорушення.

Приймаючи рішення про доведеність винуватості ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП, наявними у справі доказами, помилково зазначаючи прізвище останньої « ОСОБА_5 » замість вірного « ОСОБА_6 », суддя першої інстанції не встановив невідповідність даних протоколу, не звернув уваги на допущені порушення та не вжив заходів щодо їх усунення.

На переконання апеляційного суду, невідповідність матеріалів протоколу про адміністративне правопорушення вимогам закону унеможливлює прийняття у справі законного й обґрунтованого судового рішення, відтак без усунення зазначених вище недоліків розгляд справи є неможливим.

За змістом ст. 278 КУпАП, при виявленні недоліків в протоколі про адміністративне правопорушення, складеному всупереч вимогам ст. 256 КУпАП, або в інших матеріалах, що перешкоджають або унеможливлюють об`єктивний розгляд справи, особа, що провадить підготовку до розгляду справи, повертає матеріали справи відповідному правоохоронному органу, що порушив провадження в адміністративній справі, на дооформлення.

З огляду на вищенаведене, апеляційний суд приходить до переконання, що матеріали протоколу про адміністративне правопорушення від 07 вересня 2020 року серії ВАБ №261122 підлягають поверненню органу, який його складав, відтак подана апеляційна скарга підлягає до часткового задоволення, а оскаржувана постанова - до скасування.

Керуючись ст.294 КУпАП, апеляційний суд

п о с т а н о в и в:

апеляційну скаргу ОСОБА_1 задоволити частково.

Постанову судді Миколаївського районного суду Львівської областівід 23 вересня 2020 року, якоюОСОБА_1 визнано винною у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП, скасувати.

Матеріали протоколу про адміністративне правопорушення від 07 вересня 2020 року серії ВАБ №261122 стосовно ОСОБА_1 направити до Новороздільського ВП ГУ НП у Львівській області для належного оформлення.

Постанова апеляційного суду набирає законної сили з моменту її прийняття, є остаточною і оскарженню не підлягає.

Суддя Львівського апеляційного суду Т.М. Урдюк