ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
"14" лютого 2020 р. суддя Київського районного суду м. Харкова Єфіменко Н.В., розглянувши матеріал про порушення митних правил у відношенні ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянин Республіки Азербайджан, зареєстрований: АДРЕСА_1 , мешкає: АДРЕСА_2 за ч.6 ст.481 МК України, -
Як вбачається з матеріалів справи про порушення митних правил, 17.10.2019 до зони митного контролю МАПП «Плетенівка» ВМО «Плетеніка» Харківської митниці ДФС в напрямку руху з України до Російської Федерації заїхав автомобіль «Ніссан» р.н. НОМЕР_1 під керуванням ОСОБА_3 з пасажиром ОСОБА_4 . Під час проведення митних процедур, встановлено, що за даними АСМО «Інспектор» та ЄАІС 30.12.2017 ОСОБА_5 ввіз на митну територію України транспортний засіб марки «Фольксваген Пассат», VIN: НОМЕР_2 , р.н. НОМЕР_3 (країна реєстрації Республіка Литва) у режимі «тимчасове ввезення до 1 року». Однак, вказаний автомобіль за межі митної території України в передбачений законодавством термін не вивезений.
Згідно ст.17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» від 23.02.2006р., суди застосовують рішення Європейського суду з прав людини як джерело права.
Європейський суд з прав людини у рішенні від 03.04.2008р. у справі «Пономарьов проти України» (заява №3236/03) вказує, що сторони у розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.
ОСОБА_5 , про дату час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином, до судових засідань 27.12.2019, 14.02.2020 не з`явився, про дату, час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином, причини неявки не сповістив.
Дослідивши адміністративний матеріал, доходжу наступного:
Відповідно ст. 129 Конституції України, розгляд і вирішення справ в судах здійснюється на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведеності перед судом їх переконливості.
Згідно ст. 458 МК України порушення митних правил є адміністративним правопорушенням, яке являє собою протиправні, винні (умисні або з необережності) дії чи бездіяльність, що посягають на встановлений законодавством України порядок переміщення товарів, транспортних засобів комерційного призначення через митний кордон України, пред`явлення їх митним органам для проведення митного контролю та митного оформлення, а також здійснення операцій з товарами, що перебувають під митним контролем або контроль за якими покладено на митні органи цим Кодексом чи іншими законами України, і за які цим Кодексом передбачена адміністративна відповідальність.
Як передбачено ч. 1 ст. 380 МК України, тимчасове ввезення громадянами-нерезидентами на митну територію України транспортних засобів особистого користування дозволяється на строк до одного року. Цей строк може бути продовжено органами доходів і зборів з урахуванням дії обставин непереборної сили та особистих обставин громадян, які ввезли такі транспортні засоби, за умови документального підтвердження цих обставин, але не більш як на 60 днів.
Відповідно до ч.1 ст.467 МК України, якщо справи про порушення митних правил відповідно до статті 522 цього Кодексу розглядаються органами доходів і зборів або судами (суддями), адміністративне стягнення за порушення митних правил може бути накладено не пізніше ніж через шість місяців з дня виявлення правопорушення. Строк накладення адміністративних стягнень у справах про порушення митних правил зупиняється на час розгляду таких справ судом.
Положення ст. 467 МК України є процесуальними нормами та визначають строки накладення адміністративних стягнень у справах про порушення митних правил.
Згідно ч. 3 ст. 8 КУпАП, провадження у справах про адміністративні правопорушення ведеться на підставі закону, що діє під час і за місцем розгляду справи про правопорушення. Відповідно, під час розгляду справи про порушення митних правил, суд повинен керуватись законом, що діє під час і за місцем розгляду справи про правопорушення.
З матеріалів справи вбачається, що датою виявлення адміністративного правопорушення є 17.10.2019. До суду матеріал про порушення митних відносно надійшов11.12.2019, тобто до спливу шестимісячного строку накладення адміністративного стягнення. Відповідно, підлягають застосуванню положення ст. 467 МК України щодо зупинення на час розгляду справ судом строку накладення адміністративних стягнень.
Законом України «Про внесення змін до Митного кодексу України щодо тимчасового порядку застосування статей 470 та 481» № 395-IX від 19.12.2019, розділ XXI "Прикінцеві та перехідні положення" Митного кодексу України доповнений пунктом 9-5 змісту: «установити, що…вчинення порушень митних правил, передбачених частинами п`ятою та шостою статті 481 цього Кодексу, виявлених у період з 22 серпня по 31 грудня 2019 року включно, тягне за собою застосування адміністративного стягнення, передбаченого частиною третьою зазначеної статті".
При накладенні адміністративного стягнення у відповідності до ст. 33 КпАП України, враховуючи характер вчиненого правопорушення, особу ОСОБА_2 , ступінь його вини, обставини, що пом`якшують та обтяжують відповідальність, вважаю за можливе застосувати до ОСОБА_7 стягнення у вигляді штрафу.
Згідно ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» та в порядку ст. 40-1 КУпАП, з особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, підлягає стягненню в дохід держави судовий збір.
Керуючись ст.ст.458, 467, 481, 522, 527 МК України, п.5 ч.2 ст.4 Закону України «Про судовий збір», -
ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 визнати винним у вчиненні правопорушення, передбаченого ч.6 ст.481 МК України, та призначити адміністративне стягнення у вигляді штрафу у сумі 17 000 (сімнадцять тисяч) грн.
Стягнути з ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 в дохід держави судовий збір в розмірі 420 (чотириста двадцять) грн. 40 коп.
Постанова може бути оскаржена шляхом подачі апеляційної скарги до Харківського апеляційного суду через суд першої інстанції протягом десяти днів з дня винесення постанови.

Постанова набирає чинності після закінчення строку на її оскарження та може бути пред`явлена до виконання протягом трьох місяців.

Суддя: