П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

18 грудня 2020 року суддя Солом`янського районного суду м. Києва Шереметьєва Л. А., при секретарі Шпорі М.М., за участю представника Київської митниці Державної митної служби України Келеберденка В.В., представника особи, яка притягується до адміністративної відповідальності Кріля В.Я., розглянувши матеріали, які надійшли від Київської митниці Державної митної служби України про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , місце народження: Україна, м. Луцьк, місце постійного проживання: АДРЕСА_1 ; працює: фрілансер, паспорт громадянина України для виїзду за кордон НОМЕР_1 , виданий 03.03.2018; орган, що видав 0701, за порушення митних правил, передбачене ст. 471 МК України,суд

В С Т А Н О В И В :

27 жовтня 2020 року о 01 год. 50 хв. для проходження митного контролю в зоні митного контролю залу «Приліт» терміналу «Д» ДП МА «Бориспіль» прибув в Україну з Туреччини м. Анкара, авіарейсом РС 1722 ОСОБА_1 .

Для проходження митного контролю ОСОБА_3 самостійно, своїми діями обрав канал, позначений символами зеленого кольору - «зелений коридор», тим самим, відповідно до ч. 5 ст. 366 Митного кодексу України заявив про те, що переміщувані ним через митний кордон України товари не підлягають письмовому декларуванню, оподаткуванню митними платежами, не підпадають під встановлені законодавством заборони та обмеження щодо ввезення на митну територію України, тобто своїми діями засвідчив факти, що мають юридичне значення.

Відповідно до положень ч.2 ст. 366 МК України канал, позначений символами зеленого кольору - «Зелений коридор» призначений для декларування шляхом вчинення дій громадянами, які переміщують через митний кордон України товари в обсягах, що не підлягають оподаткуванню митними платежами та не підпадають під встановлені законодавством заборони або обмеження щодо ввезення на митну територію України або вивезення за межі цієї території і не підлягають письмовому декларуванню.

Згідно з ч. 4 ст. 366 МК України громадянин, який переміщує товари через митний кордон самостійно обирає відповідний канал («зелений коридор» або «червоний коридор») для проходження митного контролю.

При цьому перетин особою (громадянином), що переміщує товари через митний кордон - «зеленої лінії», згідно положень Наказу Міністерства Фінансів України № 671 від 03.08.2018р. «Про затвердження Порядку виконання митних формальностей на повітряному транспорті», яка позначає початок «зеленого коридору», вказує, що для проходження митного контролю особою (громадянином) обрано «зелений коридор», і декларування переміщуваних товарів здійснюється шляхом вчинення дій.

На підставі положень п. 4 ст. 336 та ст. 342 Митного Кодексу України, в якості використання однієї з форм митного контролю, співробітниками митниці було проведено усне опитування громадянина України ОСОБА_1 . На запитання співробітників митниці громадянин України ОСОБА_1 повідомив, що переміщує через митний кордон України 13 000 доларів США.

Після проведення опитування ОСОБА_1 було запропоновано пред`явити всю готівку в службовому приміщенні митниці.

Останнім було видано готівку в розмірі 14 818, 00 дол. США, що знаходились в одному з відділень рюкзака пасажира (ручна поклажа).

Готівка переміщувалась без ознак приховування.

Зі слів ОСОБА_1 належать йому особисто.

Готівка була перерахована в службовому приміщенні митниці в його присутності.

Відповідно до приписів Постанови Правління НБУ № 3 від 02.01.2019 року «Про затвердження Положення про транскордонне переміщення валютних цінностей» та Постанови Правління НБУ № 5 від 02.01.2019 року «Про затвердження Положення про заходи захисту та визначення порядку здійснення окремих операцій в іноземній валюті» фізичні особи (резиденти та нерезиденти) ввозять в Україну та вивозять за межі України готівкову валюту і банківські метали в сумі/вартістю, що не перевищує в еквіваленті 10000 євро, без письмового декларування митному органу.

Фізична особа ввозить в Україну та вивозить за межі України готівкову валюту і банківські метали в сумі/вартістю, що дорівнює або перевищує в еквіваленті 10000 євро, за умови її письмового декларування митному органу в повному обсязі. При цьому перерахунок сум готівкової валюти і вартості банківських металів у євро для вимог вищевказаного «Положення…» здійснюється за офіційним курсом гривні до євро, установленим Національним банком України або за крос-курсом, визначеним згідно з офіційним курсом гривні до відповідних іноземних валют і банківських металів, установленим Національним банком, на день перетинання митного кордону України або на день пересилання готівкової валюти, банківських металів.

На підставі вищевикладених норм, з виявленої суми готівки ОСОБА_1 було пропущено 11 818 доларів США.

Оскільки ОСОБА_1 самостійно, своїми діями, що були виражені у обранні для проходження митного контролю переміщуваною ним готівкової валюти обрав канал, що позначений символами зеленого кольору - «зелений коридор», та на момент проходження митного контролю, належним чином заповненої митної декларації ОСОБА_1 до митного оформлення не подав - в діях та бездіяльності ОСОБА_1 , під час проходження митного контролю в залі «Приліт» терміналу «Д» ДП МА «Бориспіль», вбачається порушення встановленого ст. 366 МК України порядку проходження митного контролю в зонах (коридорах) спрощеного митного контролю, що в свою чергу, має ознаки наявності порушення митних правил, визначеного положеннями ст. 471 МК України.

Приймаючи до уваги вищевикладене, співробітниками митниці було складено протокол про порушення митних правил № 1671/10000/20.

Даний протокол складено на місці виявлення правопорушення - в зоні митного контролю залу «Приліт» терміналу «Д» ДП МА «Бориспіль».

За протоколом про порушення митних правил, на підставі положень ч. 3 ст.197, ст. 511 МК України у ОСОБА_1 вилучено предмет правопорушення - 3 000, 00 дол. США.

В судовому засіданні представник митного органу підтримав позицію митного органу, обставини, викладені в протоколі, та просив притягнути ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за порушення митних правил.

В судовому засіданні представник особи, яка притягується до адміністративної відповідальності просив прийняти рішення із врахуванням обставин, що пом`якшують відповідальність, а вилучені кошти повернути ОСОБА_1 .

Зазначив, що 04 вересня 2020 року між ОСОБА_6 та ОСОБА_7 укладено Договір купівлі-продажу квартири АДРЕСА_2 , посвідчений приватним нотаріусом Луцького міського нотаріального округу Волинської області Ходачинськпм РО та зареєстровано в реєстрі за № 449.

Продаж квартири здійснено за домовленістю сторін за 471 470, 00 гр., які ОСОБА_6 отримав від ОСОБА_7 до посвідчення Договору купівлі-продажу квартири (п.2.1. Розділу 2 Договору).

Вказані кошти отримав згідно курсів валют на дату укладення Договору у доларах США.

Після продажу квартири переїхав на проживання до знайомих, де за їх згоди і прописався.

В подальшому, ОСОБА_6 вирішив відпочити та змінити обстановку, прийняв рішення відвідати м. Анкара (Туреччина).

В той же час розуміючи, що широкому колу людей з його оточення відомо про продаж ним квартири та наявності значної суми готівкових коштів, прийнято не виважене рішення взяти залишок готівки від продажу квартири із собою на відпочинок, аби не допустити крадіжку його коштів в період відпочинку.

На той момент останньому не було відомо про наявність якихось обмежень чи заборон при перевезенні власних, набутих законним шляхом, готівкових коштів.

Більше того, про необхідність декларування суми коштів, що перевищує 9999 Євро не чув, оскільки, враховуючи наявність усіх необхідних підтверджуючих документів, без проблем задекларував би дану суму.

Враховуючи відсутність юридичної освіти, дії ОСОБА_6 просить кваліфікувати як ненавмисні та необережні без прямого на те умислу.

Крім того, ОСОБА_6 своїми діями не завдав жодної шкоди державі, оскільки виходячи з вчиненого адміністративного правопорушення вбачається відсутність (при перевезенні готівки чи її декларуванні) необхідності сплачувати податки і збори до бюджету, кошти мають законне походження, при укладенні.

Крім того, на момент вчинення адміністративного правопорушення та на дату розгляду у суді даної справи на території України розповсюджується епідемія короновірусу, діють карантинні обмеження, а ОСОБА_6 немає сталого та систематичного доходу, оскільки дуже важко знайти роботу, підприємницьку діяльність не веде, а тому вилучення значної суми його заощаджень стане для нього надмірним тягарем, тим більше в умовах карантину.

Виходячи з цього, ОСОБА_6 свою вину у вчиненому адміністративному правопорушенні визнає, просить врахувати всі викладені обставини та, при прийнятті рішення, обмежитись штрафом, вилучені кошти повернути.

Заслухавши пояснення представника Київської міської митниці ДФС, представника особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку про порушення ОСОБА_6 митних правил, передбачених ст. 471 МК України, виходячи з наступного.

Стаття 471 МК України передбачає відповідальність особи за вчинення дій, щодо порушення встановленого порядку проходження митного контролю в зонах (коридорах) спрощеного митного контролю, тобто переміщення через митний кордон України особою, яка формою проходження митного контролю обрала проходження (проїзд) через «зелений коридор», товарів, переміщення яких через митний кордон України заборонено або обмежено законодавством України, або товарів в обсягах, що перевищують неоподатковувану норму переміщення через митний кордон України, що тягне за собою накладення штрафу в розмірі ста неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, а у разі якщо безпосередніми предметами правопорушення є товари, переміщення яких через митний кордон України заборонено або обмежено законодавством України, - також конфіскацію цих товарів.

Наказом Міністерства фінансів України № 671 від 03.08.2018 року «Про затвердження Порядку виконання митних формальностей на повітряному транспорті» визначено, що перетин пасажиром «зеленої лінії», яка позначає початок «зеленого коридору», вказує, що для проходження митного контролю нею обрано «зелений коридор», і декларування здійснюється шляхом вчинення дій.

Громадянин самостійно обирає відповідний канал («зелений коридор» або «червоний коридор») для проходження митного контролю.

Відповідно до ст. 197 МК України у випадках, передбачених законом, на окремі товари встановлюються обмеження щодо їх переміщення через митний кордон України. Пропуск таких товарів через митний кордон України та їх митне оформлення здійснюються органами доходів і зборів на підставі отриманих з використанням засобів інформаційних технологій документів, які підтверджують дотримання зазначених обмежень, виданих державними органами, уповноваженими на здійснення відповідних контрольних функцій, іншими юридичними особами, уповноваженими на їх видачу, якщо подання таких документів органам доходів і зборів передбачено законами України.

Положеннями МК України запроваджена двоканальна система митного контролю товарів, що переміщуються через митний кордон України громадянами, яка дає громадянам змогу здійснювати декларування, обираючи один з двох каналів проходу (проїзду транспортними засобами особистого користування) через митний кордон України («зелений» та «червоний» коридори).

Згідно з ч. 5 ст. 366 МК України обрання «зеленого коридору» вважається заявою громадянина про те, що переміщувані ним через митний кордон України товари не підлягають письмовому декларуванню, оподаткуванню митними платежами, не підпадають під встановлені законодавством заборони та/або обмеження щодо ввезення на митну територію України або вивезення за межі цієї території та свідчить про факти, що мають юридичне значення.

Своїми діями ОСОБА_1 порушив встановлений МК України порядок проходження митного контролю в зонах (коридорах) спрощеного митного контролю, а саме: обравши формою проходження митного контролю - проходження через «зелений коридор», а тому в її діях наявний склад адміністративного правопорушення, відповідальність за яке передбачена ст. 471 МК України, що тягне за собою накладення штрафу та конфіскацію цих товарів.

В той же час, вирішуючи питання відповідальності ОСОБА_1 , суд виходить з того, що згідно з п.57 ч.1 ст.4 МК України валютні цінності є товаром.

Згідно з ч. 3 ст. 197 МК України обмеження щодо ввезення на митну територію України та вивезення за межі митної території України валютних цінностей, а також порядок переміщення їх через митний кордон України, у тому числі особливості декларування валютних цінностей (зокрема, визначення граничних сум валютних цінностей, які підлягають письмовому або усному декларуванню), можуть встановлюватися Національним банком України.

Положенням про транскордонне переміщення валютних цінностей, затвердженим постановою Правління Національного банку України від 02 січня 2019 року № 3, визначено порядок ввезення, пересилання на митну територію України, вивезення, пересилання з митної території України або транзит через митну територію України фізичними особами, юридичними особами та банками готівкової валюти і банківських металів.

Відповідно до пунктів 5, 6 Положення фізична особа ввозить в Україну та вивозить за межі України готівкову валюту і банківські метали в сумі/вартістю, що не перевищує в еквіваленті 10000 євро без письмового декларування митному органу; фізична особа ввозить в Україну та вивозить за межі України готівкову валюту і банківські метали в сумі/вартістю, що дорівнює або перевищує в еквіваленті 10000 євро за умови її письмового декларування митному органу в повному обсязі.

З цього випливає, що обмеження щодо переміщення валютних цінностей через митний кордон України та порядок їх переміщення, у тому числі особливості декларування та визначення граничних сум, які підлягають письмовому або усному декларуванню, не є тотожними поняттями.

Зі змісту Положення вбачається, що ним встановлюється саме порядок переміщення готівкової валюти через митний кордон України та граничної суми переміщення готівкової валюти за умови її усного декларування, що не є тотожним встановленню обмежень щодо переміщення валюти, оскільки при цьому не вимагається надання будь-яких дозволів на таке переміщення, що є однією з ознак, якими характеризуються товари, обмежені до переміщення через митний кордон України.

Наведене вказує на те, що готівкові валютні цінності не є товаром, щодо якого встановлені обмеження до переміщення, а тому, у випадку вчинення особою порушення митних правил, передбаченого ст.471 МК України, щодо переміщення валютних цінностей, ці кошти як товар, який не обмеженим до переміщення через митний кордон України, конфіскації не підлягають.

Діяння, вчинене ОСОБА_6 , полягає в ненаданні митному органу відповідної декларації, що тягне за собою застосування адміністративного стягнення в вигляді штрафу.

З точки зору закону метою конфіскації є не відшкодування майнової шкоди, завданої державі, оскільки вона не зазнала ніяких збитків, внаслідок невнесення заявником відомостей до митної декларації.

Крім того, застосування конфіскації в даному випадку є не компенсаційною, а стримуючою та карною мірою.

Відповідно до ст.17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» суд використовує Конвенцію про захист прав людини та основоположних свобод та практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

Суд враховує, що відповідно до ч.1 ст.1 Протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожна фізична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений своєї власності інакше як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права.

Європейський суд з прав людини в своїй практиці зазначає, що втручання держави в право особи на мирне володіння своїм майном повинно здійснюватися на підставі закону, під яким розуміється нормативно-правовий акт, що має бути доступним для заінтересованих осіб, чітким та передбачуваним у питаннях застосування та наслідків дії його норми.

Прикладом такої практики є рішення в справах «Трегубенко проти України» від 02 листопада 2004 року та «Спорронг і Льоннрот проти Швеції» від 23 вересня 1982 року, «Ісмаїлов проти РФ» від 06 листопада 2008 року.

Крім того, в рішенні від 11.07.2019 року в справі «Садоча проти України» Європейський суд зазначив, що конфіскація законно придбаних коштів заявника має індивідуальний та надмірний тягар і є непропорційною вчиненому правопорушенню мірою, а отже, порушенням статтю 1 Першого протоколу до Конвенції, оскільки ніхто не може бути позбавлений своєї власності інакше як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права.

Відповідно до ст. 23 КУпАП адміністративне стягнення є мірою відповідальності і застосовується з метою виховання особи, яка вчинила правопорушення в дусі додержання законів України, поваги до правил співжиття, а також запобігання вчиненню нових правопорушень як самим правопорушником, так і іншими особами.

Суд вважає, що застосування адміністративного стягнення в вигляді штрафу є достатнім покаранням та відповідає принципу справедливої рівноваги між інтересами суспільства та необхідністю дотримання фундаментальних прав окремої людини, передбачених с.1 Протоколу до Конвенції.

Крім того, відповідно до ст. 40-1 КУпАП та Закону України «Про судовий збір» з ОСОБА_1 підлягає стягненню судовий збір в розмірі 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Керуючись ст. 41 Конституції України, ст. ст. 280, 283, 284 Кодексу України про адміністративні правопорушення, ст. ст. 471, 527-529 Митного кодексу України, суд,

П О С Т А Н О В И В :

Визнати ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , місце народження: Україна, м. Луцьк, місце постійного проживання: АДРЕСА_1 ; працює: фрілансер, паспорт громадянина України для виїзду за кордон НОМЕР_1 , виданий 03.03.2018; орган, що видав 0701, у вчиненні правопорушення, передбаченого ст. 471 Митного кодексу України.

Піддати ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , місце народження: Україна, м. Луцьк, місце постійного проживання: АДРЕСА_1 ; працює: фрілансер, паспорт громадянина України для виїзду за кордон НОМЕР_1 , виданий 03.03.2018; орган, що видав 0701, за порушення митних правил, передбачене ст. 471 МК України,адміністративному стягненню у виді штрафу в розмірі 1 700, 00 гривень, який підлягає сплаті за наступними реквізитами: УДКСУ у Солом`янському районі; ; МФО: 899998; банк отримувача: Казначейство України(ЕАП);р/р: UA 5026010: призначення платежу: номер справи про ПМП №, П.І.П. (порушника).

Вилучений предмет правопорушення, а саме: 3 000, 00 дол. США, повернути ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , місце народження: Україна, м. Луцьк, місце постійного проживання: АДРЕСА_1 ; працює: фрілансер, паспорт громадянина України для виїзду за кордон НОМЕР_1 , виданий 03.03.2018; орган, що видав 0701.

Стягнути з ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , місце народження: Україна, м. Луцьк, місце постійного проживання: АДРЕСА_1 ; працює: фрілансер, паспорт громадянина України для виїзду за кордон НОМЕР_1 , виданий 03.03.2018; орган, що видав 0701, судовий збір в розмірі 420, 20 гр.

Постанова може бути оскаржена особою, стосовно якої вона винесена, представником такої особи або органом доходів і зборів, який здійснював провадження у цій справі до Київського апеляційного суду через Солом`янський районний суд м. Києва протягом десяти днів з дня її проголошення.

Постанова пред`являється до виконання протягом трьох місяців.

Суддя Л.А. Шереметьєва