Дата документу 09.06.2020
Справа № 334/1462/20
Провадження № 3/334/882/20
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

09 червня 2020 року суддя Ленінського районного суду м. Запоріжжя Турбіна Т.Ф., розглянувши матеріали про адміністративне правопорушення, що надійшли з Дніпровського відділу поліції Головного управління національної поліції в Запорізькій області у відношенні:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, офіційно не працевлаштованого, проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_2 ,

за ст. 173 КУпАП, -

ВСТАНОВИВ:

З матеріалів справи вбачається, що 20.03.2020 року у відношенні ОСОБА_1 було складено протокол про адміністративне правопорушення АПР18 № 626033, згідно якого останній 11.03.2020 року , знаходячись в ЗОШ №109 некоректно виражався про вчителів, принижував гідність вчителя початкових класів ОСОБА_2 вів себе зухвало, підвищував голос, розмахував руками, вів себе агресивно, ображав інших вчителів, на зауваження яких не реагував. Постійно лається.

Вказаними діями ОСОБА_1 вчинив правопорушення, передбачене ст.173 КУпАП.

В судовому засіданні ОСОБА_1 вину не визнав, суду пояснив, що під час подій, які відбулись 11.03.2020 року, він лише намагався, пояснити причини запізнення своєї дитини до школи та довести свою точку зору з питання, що батьки мають право безперешкодно відвідувати навчальний заклад, в якому навчається його дитина, аргументуючи це також тим, що дитина лише відвідує перший клас, а отже не до кінця є самостійною та потребує допомоги своїх батьків.

Захисник ОСОБА_1 адвокат Борисенко В.С. надав суду письмові пояснення, в яких просив закрити провадження відносно останнього, посилаючись на те, що в діях ОСОБА_1 відсутній склад адміністративного правопорушення, передбачений ст.173 КУпАП.

Пояснення обгрутнтовував тим, що матеріали справи про адміністративне правопорушення не містять належних доказів вчинення ОСОБА_1 адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, тобто дрібного хуліганства.

Відповідно до ст.173 КУпАП, під дрібним хуліганством розуміється нецензурна лайка в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян, але співробітник органу Національної поліції, який склав протокол про адміністративне правопорушення безпосередньо не був присутнім під час подій, які відбулись 11.03.2020 року, в той же час особи, які зазначені в протоколі про адміністративне правопорушення як свідки також не були безпосередніми свідками начебто протиправних дій ОСОБА_1 , що було встановлено під час їх допиту в судовому засіданні, яке відбулось 09.06.2020 року. Свідки не підтвердити того, що останній використовував нецензурну лайку під час розмови з класним керівником своєї дитини, або того що він чіплявся до неї. Не підтвердила цих дій і сама потерпіла класний керівник дитини ОСОБА_1 - ОСОБА_3 . Теж саме стосується і письмових пояснень, які містяться в доповідних записках, що наявні в матеріалах справи. Так, ОСОБА_3 не підтвердила наявність дій з боку ОСОБА_1 , які кваліфіковані співробітниками Національної поліції як хуліганські.

Крім того, протокол про адміністративне правопорушення, як доказ у справі відповідно до приписів статей 254, 256 КУпАП, є важливим процесуальним документом, яким фіксується факт правопорушення і який є підставою для подальшого провадження у справі. До складання протоколу та його змісту пред`являють спеціальні вимоги. Протокол про адміністративне правопорушення повинен містити у собі, зокрема дані про час, місце вчинення і суть адміністративного правопорушення. Тобто, особа, яка складає протокол про адміністративне правопорушення повинна ретельно з`ясувати характер правопорушення та правильно кваліфікувати дії винної особи. Від того, чи правильно він складений, залежить своєчасність, правильність розгляду за суттю справи про адміністративне правопорушення та обґрунтованість застосування стягнення.

Цих вимог закону при складанні протоколу АПР18 № 626033 від 20.03.2020 року про адміністративне правопорушення у повній мірі співробітниками Національної поліції виконано не було, оскільки він не містить конкретних посилань на те, які саме дії у відношенні потерпілої ОСОБА_3 безпосередньо вчинив ОСОБА_1 , оскільки він містить лише узагальнені припущення співробітника Національної полії, який складав протокол та не був безпосереднім свідком подій, які відбулись 11.03.2020 року., а тому вказаний протокол не можна вважати процесуальним документом, який засвідчує факт вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП.

Відповідно до приписів статті 251 КУпАП, протокол про адміністративне правопорушення є джерелом доказів у справі. Невідповідність протоколу про адміністративне правопорушення вимогам закону унеможливлює прийняття у справі законного й обґрунтованого судового рішення.

Але матеріали справи не містять жодного належного та обґрунтованого доказу того, що ОСОБА_1 11.03.2020 року у ЗОШ №109 м. Запоріжжя вчиняв дії, за які законодавцем передбачена адміністративна відповідальність за ст.173 КУпАП.

Відповідно до ч.2 ст.251 КУпАП обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених ст.255 КУпАП.

Державні органи не мають права перекладати обов`язок доказування невинуватості на особу, відносно якої складено протокол про адміністративне правопорушення. Вимагання від особи представлення доказів на свій захист і спростування протоколу, є неприпустимим в розумінні принципу презумпції невинуватості, закріпленому в ст.62 Конституції України.

Відповідно до ст.62 Конституції України, ніхто не зобов`язаний доводити свою невинуватість у вчиненні злочину. Обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

При цьому суд зобов`язаний розглядати справу в межах тверджень про вчинення адміністративного правопорушення, вказаних стосовно особи у протоколі про адміністративне правопорушення.

У своїх рішеннях Європейський суд з прав людини неодноразово посилався на те, що провадження у справах про адміністративні правопорушення, за гарантіями може прирівнюватися з кримінальним для цілей застосування Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (п.39 рішення «Лучанінова проти України» від 09.09.2011 року (заява №16347/02), п.1 резолютивної частини рішення «Швидка проти України від 30.10.2014 року (заява №17888/12)), обґрунтовуючи їх, зокрема, як характером законодавчого положення, яке порушувалося (КУпАП), так і профілактичною та каральною метою стягнень, передбачених цим положенням.

Згідно з практикою Європейського суду з прав людини у випадку, коли викладена в протоколі фабула адміністративного правопорушення не відображає всіх істотних ознак складу правопорушення, суд не має права самостійно редагувати її, а так само не може відшукувати докази на користь обвинувачення, оскільки це становитиме порушення права на захист (особа не може належним чином підготуватися до захисту) та принципу рівності сторін процесу (оскільки особа має захищатися від обвинувачення, яке підтримується не стороною обвинувачення, а фактично судом).

Таким чином, проаналізувавши у сукупності надані докази, суд приходить до висновку, що в матеріалах справи відсутні будь-які докази, які б підтверджували вчинення ОСОБА_1 дій, встановлених у ст. 173 КУпАП, а саме: нецензурна лайка в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян,

З огляду на викладене, враховуючи що в матеріалах справи відсутні, докази на підтвердження того факту, що ОСОБА_1 вчинив дії, передбачені ст. 173 КУпАП та зважаючи на те, що в силу принципу презумпції невинуватості всі сумніви у винності особи, що притягується до відповідальності, тлумачаться на її користь, суд приходить до переконання, що в діях останнього відсутній склад адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 173, ,245, 251, 247, 283, 284 Кодексу України про адміністративні правопорушення, суддя -

ПОСТАНОВИВ:

Провадження у відношенні ОСОБА_4 за ст. 173 КУпАП закрити на підставі п.1 ч.1 ст.247 КУпАП, у зв`язку з відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена до Запорізького апеляційного суду протягом десяти днів з дня її проголошення.

Суддя: Турбіна Т. Ф.