Яготинський районний суд Київської області
Cправа №: 382/1516/20
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

28 грудня 2020 року суддя Яготинського районного суду Київської області Кисіль О.А., розглянувши адміністративний матеріал, який надійшов від Головного Управління ДПС у Київській області про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , дата народження невідома, мешканця АДРЕСА_1 , фізичної особи - підпріємця, ідентифікаційний код НОМЕР_1 ,

за ч. 1 ст. 155-1 КУпАП

ВСТАНОВИВ:

06 жовтня 2020 року при проведенні перевірки кафе « ІНФОРМАЦІЯ_1 », розташованого за адресою: АДРЕСА_2 , належного ФОП ОСОБА_1 , виявлено порушення порядку проведення розрахунків у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг, а сааме: проведення розрахункової операції без застосування реєстратора розрахункових операцій та без видачі відповідного розрахункового документа встановленої форми, невикористання режиму попереднього програмування найменування товарів із зазначенням коду товарної підкатегорії згідно УКТ ЗЕД для підакцизних товарів при проведенні розрахунків через РРО, неведення в порядку встановленого законодавством обліку товарних запасів продаж товарів, які не відображені в такому обліку, чим порушив п.п. 1, 2, 11, 15 ст. 3 Закону України «Про застосування РРО у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг» від 06.07.1995 року, за що передбачена відповідальність за ч. 1 ст. 155-1 КУпАП.

За змістом ст. 278 КУпАП суддя при підготовці справи про адміністративне правопорушення до розгляду вирішує, зокрема, питання про правильність складення протоколу та інших матеріалів справи про адміністративне правопорушення.

Відповідно до ст. 280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа у його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, а також з`ясувати всі обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Підставою притягнення до адміністративної відповідальності є вчинення адміністративного правопорушення.

Згідно із ст. 9 КУпАП адміністративним правопорушенням визнається протиправна винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Частиною 1 ст. 256 КупАП передбачено, що у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються дата і місце його складення, посада, прізвище, ім`я, по батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності (у разі її виявлення); місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих, якщо вони є; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості, необхідні для вирішення справи. Якщо правопорушенням заподіяно матеріальну шкоду, про це також зазначається в протоколі.

Протокол підписується особою, яка його склала, і особою, яка притягається до адміністративної відповідальності; при наявності свідків і потерпілих протокол може бути підписано також і цими особами.

У разі відмови особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, від підписання протоколу, в ньому робиться запис про це. Особа, яка притягається до адміністративної відповідальності, має право подати пояснення і зауваження щодо змісту протоколу, які додаються до протоколу, а також викласти мотиви свого відмовлення від його підписання.

При складенні протоколу особі, яка притягається до адміністративної відповідальності, роз`яснюються її права і обов`язки, передбачені ста. 268 КУпАП, про що робиться відмітка в протоколі.

Згідно ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» від 23.02.2006 року, суди застосовують рішення Європейського суду з прав людини як джерело права.

Рішенням Європейського суду з прав людини від 03.04.2008 року у справі «Пономарьов проти України» наголошено, що сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.

Як вбачається з протоколу про адміністративне правопорушення № 121 від 10.11.2020 року він не підписаний особою, яка притягується до адміністративної відповідальності або (при відмові) відсутній запис про відмову особи від підписання протоколу про адміністративне правопорушення, а тільки вказано, що підпис відсутній у зв`язку з неявкою та вказано, що другий примірник протоколу листом направлено ОСОБА_1 , проте відсутнє підтвердження факту відправки даного листа і отримання даного листа адресатом.

З копії Акта фактичної перевірки від 06.10.2020 року вбачається, ОСОБА_2 продавець кафе «Тост» з даним актом ознайомилася, але вона його не підписала і отримувати акт відмовилася.

З копії Акта відмови від підписання акта перевірки від 06.10.2020 року вбачається, що зазначений акти відмовилася підписати продавець ОСОБА_2 , а не ОСОБА_1 .

Крім того з копії листа без номера і дати (який знаходиться в матеріалах справи), яким Головне управлінням Державної фіскальної служби у Київській області викликало на 10.11.2020 року ОСОБА_1 , не вбачається, що даний лист направлявся та був отриманий адресатом.

Таким чином, немає підтвердження того факту, що ОСОБА_1 знає про наявність протоколу про адміністративне правопорушення № 121 складеного відносно нього та йому невідомо, що в суді перебуває справа про адміністративне правопорушення відносно нього.

Крім того, надані до суду матеріали не містять копії паспорту або іншого документу, який засвідчує особу правопорушника та в протоколі не вказано точної дати народження ОСОБА_1 ..

Європейський суд з прав людини в своїх рішеннях, зокрема, по справам «Кобець проти України» від 14.02.2008 року, «Берктай проти Туреччини» від 08.02.2001 року, «Леванте проти Латвії» від 07.11.2002 року неодноразово вказує, що оцінюючи докази, суд застосовує принцип доведення «за відсутності розумних підстав для сумніву», що може бути результатом цілої низки ознак або достатньо вагомих, чітких і узгоджених між собою неспростовних презумпцій.

Згідно зі ст. 245 КУпАП, завданням провадження у справах про адміністративні правопорушення є своєчасне, всебічне, повне та об`єктивне з`ясування обставин кожної справи.

Відповідно до положення ст. 251 КУпАП, обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених ст. 255 КУпАП.

Також суд звертає увагу на дотримання строків притягнення до адміністративної відповідальності, передбачених ст. 38 КУпАП.

Враховуючи викладене, а також враховуючи застосування аналогію закону з КПК України, тому вважаю, що справа про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за ч. 1 ст. 155-1 Кодексу України про адміністративні правопорушення повернути до Головного управління Державної фіскальної служби у Київській області для дооформлення.

Керуючись ст. ст. 9, 245, 251, 256, 278, 280 Кодексу України про адміністративні правопорушення, ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини», суддя

ПОСТАНОВИВ:

Справу про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за ч. 1 ст. 155-1 Кодексу України про адміністративні правопорушення повернути до Головного управління Державної фіскальної служби у Київській області для дооформлення.

Постанова оскарженню не підлягає.

Суддя Кисіль О. А.