Справа № 645/4854/20
Провадження № 3/645/1706/20
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

25 вересня 2020 року м. Харків

Суддя Фрунзенського районного суду м. Харкова Шарко О.П., розглянувши справу про притягнення до адміністративної відповідальності за ст. 44-3 КУпАП:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженку Кіровоградської області, громадянку України, працюючу на посаді адміністратора закладу «Бооулінг - 24» фактично проживаючу за адресою: АДРЕСА_1 ,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 , будучи адміністратором закладу «Боулінг 24», за адресою: м.Харків, вул. Танкопія, 11А, допустила порушення вимог протокол №19 позачергового засідання Харківської міської ради, а саме в закладі здійснюваввся прийом відвідувачів після 23 год. 00 хв., правопорушення виявлено 19 липня 2020 року о 00 год. 30 хв., відповідальність за яке передбачена ст. 44-3 КпАП України..

Даний факт підтверджується протоколом про адміністративне правопорушення серія ВАБ№ 308964 від 18 серпня 2020 року та іншими матеріалами справи.

Згідно ст.ст. 280, 283КУпАП при розгляді справи про адміністративне правопорушення суддя зобов`язаний з`ясувати чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, а також інші обставини, необхідні для правильного вирішення справи.

Доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку суд встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи (ст. 251 КУпАП).

У судові засідання ОСОБА_1 не з`являлася, про час та місце розгляду справи повідомлялася своєчасно та належним чином, клопотання про відкладення розгляду справи не надіслала.

Відповідно до рішення Європейського суду з прав людини у справі «Пономарьов проти України» наголошено, що сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.

Відповідно до правової позиції Європейського суду з прав людини, викладеної в п.п.66-69 рішення у справі «Смірнова проти України», «…сторони зобов`язані добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами, виявляти повагу до інших учасників процесу та суду, вживати заходів до всебічного, повного та об`єктивного дослідження всіх обставин справи протягом розумного строку…».

Відповідно до п. 1 ст. 6 Конвенції ООН про захист прав людини і основоположних свобод, кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього обвинувачення. Поняття справедливого судового розгляду передбачає можливість для особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, бути присутнім на засіданні, а також необхідність перевірити точність її тверджень і співставити їх з матеріалами судової справи.

Разом з тим, керуючись практикою Європейського суду з прав людини, суд виходить з того, що реалізуючип.1ст. 6 Конвенції про захист прав людини іосновоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду, кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких-не допустити судовий процесу безладний рух. З цього приводу прецедентним є рішення Європейського суду з прав людини у справі «Креуз проти Польщі»№ 28249/95 від 19.06.2001 року, в п.53 якого зазначено, що «…право на суд не є абсолютним, воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за самою своєю природою потребує регулювання з боку держави ...», тобто уникнення зловживання суб`єктами такими правами.

За таких обставин, в порядку ст. 268 КУпАП, суд вважає можливим розглянути справу у її відсутність за наявними у справі доказами.

Суд, дослідивши матеріали справи вважає, що в діях ОСОБА_1 міститься склад адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 44-3 КУпАП України.

Статтею 7 КУАП встановлено, що провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності. Застосування уповноваженими на те органами і посадовими особами заходів адміністративного впливу провадиться в межах їх компетенції, у точній відповідності з законом.

За ч.1 ст. 9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Відповідно до вимог ст. 8 КУпАП, особа, яка вчинила адміністративне правопорушення, підлягає відповідальності на підставі закону, що діє під час та за місцем вчинення правопорушення.

При накладанні стягнення суд враховує характер вчиненого правопорушення, особу правопорушника, ступінь його вини, майновий стан.

Суд вважає необхідним та достатнім для виховання ОСОБА_1 та запобігання вчинення нею нових правопорушень накласти адміністративне стягнення у вигляді штрафу у межах санкції ст. 44-3 КУпАП.

Відповідно до п. 5 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» № 3674-VI від 08 липня 2011 року, у разі ухвалення судом постанови про накладення адміністративного стягнення ставка судового збору складає 0,2 розміру мінімальної заробітної плати, що на момент надходження справи до суду складає 420 грн. 40 коп.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 23, 32, 34, 35, 248, 252, 268, 44-3 КУпАП, суд -

П О С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 притягнути до адміністративної відповідальності за ст. 44-3 КУпАП, і накласти на неї адміністративне стягнення у виді однієї тисячі неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що складає 17 000 гривень 00 копійок. (сімнадцять тисяч гривень)

Стягнути з ОСОБА_1 на користь держави в особі Державної судової адміністрації України судовий збір у розмірі 420 грн. 40 коп. (чотириста двадцять гривень сорок копійок).

Постанова може бути оскаржена до апеляційного суду Харківської області протягом 10 днів з дня проголошення постанови шляхом подання апеляційної скарги через Фрунзенський районний суд м. Харкова.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

СУДДЯ

Фрунзенського районного суду

М.Харків Шарко О.П.