ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16 жовтня 2020 року суддя Селидівського міського суду Донецької області Черков В.Г., розглянувши матеріал, який надійшов від Військової частини НОМЕР_1 , про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , начальника складу обладнання в/ч НОМЕР_1 , який проживає за адресою: в/ч НОМЕР_1 ,

за ч. 4 ст. 172-11 КУпАП,-

ВСТАНОВИВ:

До Селидівського міського суду Донецької області надійшов протокол про адміністративне правопорушення серія 0989 № 000118 від 22.09.2020 року відносно ОСОБА_1 за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 172-11 КУпАП, а саме: ОСОБА_1 , будучи військовослужбовцем служби за контрактом, внаслідок особистої недисциплінованості та безвідповідальності, скоїв військове адміністративне правопорушення, передбачене ч. 3 ст. 172-11 КУпАП, тобто самовільне залишення військової частини та службову недбалість, вчинене в умовах особливого періоду.

Дослідивши матеріали справи про адміністративне правопорушення, суд прийшов до наступного.

За змістом статей 245, 280, 283 КУпАП для прийняття законного та обґрунтованого рішення слід забезпечувати всебічне, повне та об`єктивне з`ясування обставин справи.

Крім того в Кодексі України про адміністративні правопорушення визначено форму й передбачено основні вимоги щодо змісту як протоколу про адміністративне правопорушення, так і рішення, що постановляється в конкретній адміністративній справі. У них, зокрема, необхідно викласти всі обставини вчинення правопорушення, встановлені на підставі сукупності досліджених доказів, і обґрунтувати наявність складу правопорушення та його кваліфікацію.

Відповідно до частини 1 статті 256 КУпАП, протокол про адміністративне правопорушення як документ, що засвідчує факт неправомірних дій та є одним з основних джерел доказів, складається за встановленою формою і має містити дані, необхідні для вирішення адміністративної справи.

Так, ст. 256 КУпАП визначено, що у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються: дата і місце його складення, посада, прізвище, ім`я, по батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності (у разі її виявлення); місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих, прізвище викривача (за його письмовою згодою), якщо вони є; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості, необхідні для вирішення справи. Якщо правопорушенням заподіяно матеріальну шкоду, про це також зазначається в протоколі.

Але, в порушення вказаних вимог ст. 256 КУпАП, протокол про адміністративне правопорушення не містить місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення, а щодо нормативного акту, який передбачає відповідальність за дане правопорушення, то за текстом протоколу вказано, що було порушення ч. 2 ст. 172-11, то ч. 3 ст. 172-11, то ч. 4 ст. 172-11 КУпАП, що взагалі не дає змоги з`ясувати саме яку частину вказаної статті КУпАП було порушено, оскільки ця стаття має чотири частини, з яких тільки ч. 4 має ознаку, вчинене в умовах особливо періоду.

У рішенні у справі «Карелін проти Росії» («Karelin v. Russia», заява № 926/08, рішення від 20.09.2016 р.) ЄСПЛ розглянув ситуацію, коли національний суд при розгляді справи про адміністративне правопорушення без участі сторони обвинувачення, що цілком відповідало нормам російського законодавства, ініціював дослідження доказів обвинувачення та за результатами дослідження доказів притягнув особу до відповідальності, уточнивши в судовому рішенні фабулу правопорушення, усунувши певні розбіжності та неточності, які мали місце в протоколі про адміністративне правопорушення. При цьому, за логікою ЄСПЛ, за умови відсутності сторони обвинувачення та при наявності певної неповноти чи суперечностей, суду не залишилося нічого іншого, як взяти на себе функції сторони обвинувачення, самостійно відшукуючи докази винуватості особи, що становить порушення ч. 1 ст. 6 Конвенції в частині дотримання принципу рівності сторін і вимог змагального процесу (за цих умов особа позбавлена можливості захищатися від висунутого проти нього обвинувачення перед незалежним судом, а навпаки вона має захищатися від обвинувачення, яке, по суті, судом підтримується).

Відповідно до пункту 1 статті 247 КУпАП, провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за відсутності події та складу адміністративного правопорушення.

На підставі викладеного та з урахуванням вказаного рішення ЄСПЛ суд вважає, що протокол про адміністративне правопорушення складена з порушенням ст. 256 КУпАП, не відображає об`єктивну сторону правопорушення, усунення цих недоліків призведе до порушення ст. 6 Конвенції, тому провадження у справі підлягає закриттю в зв`язку з відсутністю в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення.

На підставі викладеного, керуючись ст. 256, 283 КУпАП, -

ПОСТАНОВИВ:

Справу про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 за ч. 4 ст. 172-11 КУпАП провадженням закрити в зв`язку з відсутністю в діях складу адміністративного правопорушення.

Скарга на постанову суду до Донецького апеляційного суду може бути подано через Селидівський міський суд Донецької області протягом 10 днів з дня винесення постанови.

Суддя Черков В.Г.