Красилівський районний суд Хмельницької області
_____________________________________________________________________________
Справа №: 677/1357/20
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

22.10.2020 м.Красилів

Суддя Красилівського районного суду Хмельницької області Вознюк Р.В., за участі особи, яка притягується до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , розглянувши адміністративну справу про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , жителя АДРЕСА_1 , одруженого, особи з інвалідністю III групи, ФОП « ОСОБА_2 »,

за ст. 44-3 Кодексу України про адміністративні правопорушення,

встановив:

Згідно протоколу про адміністративне правопорушення серії АПР18 № 691825 від 23.09.2020 ОСОБА_1 ставиться в вину, що 23.09.2020 близько 14 год. 30 хв. в с. В. Зозулинці, по вул. Шкільна, в магазині «Тетяна» продавець ОСОБА_3 здійснювала продаж продуктів харчування, перебуваючи без засобів індивідуального захисту, чим ОСОБА_1 , являючись фізичною особою підприємцем, не забезпечив контроль за використанням засобів індивідуального захисту продавцем ОСОБА_3 , не провів навчання серед працівників щодо правил використання засобів індивідуального захисту, їх утилізації, чим порушив правила щодо карантину людей, а саме пп.1п.4, пп. 2 п.7 «Тимчасових рекомендацій щодо організації протиепідемічних заходів при торгівлі продовольчими (окрім ринків) та непродовольчими товарами на період карантину у зв`язку з поширенням коронавірусної хвороби (COVID-19)», затверджених постановою Головного державного санітарного лікаря України № 17 від 09.05.2020, та вчинив адміністративне правопорушення, передбачене ст. 44-3 КУпАП.

У судовому засіданні ОСОБА_1 вину у вчиненні правопорушення не визнав, суду пояснив, що його, як ФОП законом не зобов`язано проводити навчання з працівниками, продавець ОСОБА_3 , яка є продавцем у його магазині, у приміщенні магазину перебуває та здійснює продаж товарів у масці. На момент перевірки працівниками поліції, у магазині покупців не було, ОСОБА_3 зняла маску, бо збиралась обідати.

Заслухавши особу, яка притягується до відповідальності, дослідивши надані суду матеріали справи, суд доходить таких висновків.

Згідно з протоколом, до нього додається відеодоказ - диск із відеозаписами з нагрудної камери поліцейського. Вказані відеозаписи не містять відомостей щодо обставин, які, згідно до протоколу про адміністративне правопорушення інкримінуються ОСОБА_1 .. Інших доказів про вчинення ОСОБА_1 правопорушення, передбаченого ст. 44-3 КУпАП до матеріалів справи долучено не було.

Європейським судом з прав людини у багаточисельних рішеннях висловлена правова позиція щодо розгляду національними судами справ про адміністративні правопорушення. Так, у рішенні Суду «Енгель та інші проти Нідерландів» були визначені критерії, за наявності одного із них будь-яке правопорушення повинне розцінюватись як кримінальне і розглядатись за процедурою, визначеною національним законодавством для кримінальних правопорушень.

Такими критеріями є: «критерій національного права», який визначає те, що будь-яке протиправне діяння є злочином, якщо воно передбачене як злочин відповідним національним законодавством; «критерій кола адресатів», відповідно до якого правопорушення повинне розглядатись як кримінальне, якщо відповідальність за нього поширюється на невизначене коло осіб; «критерій мети та тяжкості наслідків» за змістом якого, вчинене правопорушення розглядається за природою кримінального злочину якщо санкція за його вчинення є достатньо суворою і передбачає елемент покарання. Зазначені положення знайшли в подальшому своє відображення у чисельних рішеннях ЄСПЛ, зокрема: «Лутц проти Німеччини», «Карелін проти Російської Федерації», «Гурепка проти України», «Лучанінова проти України» та інших.

Аналіз диспозиції та санкції ст. 43-3 КУпАП дає підстави стверджувати те, що ці правопорушення відповідають критерію кола адресатів та критерію мети та тяжкості наслідків. Відповідно до ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Суду як джерело права. Наведене вказує на те, що зазначене вище правопорушення повинне розглядатись за процедурою кримінального судочинства. У зв`язку із цим, при розгляді апеляційної скарги, при наданні оцінки доказам та вирішенні питання про законність та обґрунтованість судового рішення суд вважає за необхідне застосовувати відповідні положення кримінального процесуального закону, в тому числі і щодо сутності адміністративного правопорушення, яке за своєю юридичною природою фактично є обвинуваченням.

Відповідно до виписаних у ст.ст. 252, 254, 255, 256 КУпАП положень, протокол про адміністративне правопорушення - це офіційний документ, відповідним чином оформлений уповноваженою особою про вчинення діяння (діянь), яке (які) містить ознаки адміністративного правопорушення, передбаченого КУпАП, є найважливішим джерелом доказів у справах про адміністративні правопорушення. У ньому, крім іншого, зазначаються відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності; місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих якщо вони є; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості, необхідні для вирішення справи.

В межах зазначених у протоколі про адміністративне правопорушення обставин, інкримінованого особі адміністративного правопорушення, і повинен провадитися їх, у тому числі, і судовий розгляд.

З цього слідує, що протокол про адміністративне правопорушення є не тільки джерелом доказів у справі, але й актом обвинувачення у вчиненні конкретного адміністративного правопорушення.

Стаття 44-3 КУпАП передбачає відповідальність за порушення правил щодо карантину людей, санітарно-гігієнічних, санітарно-протиепідемічних правил і норм, передбачених Законом України "Про захист населення від інфекційних хвороб", іншими актами законодавства, а також рішень органів місцевого самоврядування з питань боротьби з інфекційними хворобами.

Норма ст. 44-3 КУпАП є бланкетною, тобто нормою, яка лише називає або описує правопорушення, а для повного визначення його ознак відсилає до інших нормативно-правових актів. Конкретизований зміст бланкетної диспозиції передбачає певну деталізацію відповідних положень інших нормативно-правових актів, що наповнює норму більш конкретним змістом, для встановлення саме тих ознак, які мають значення для правової кваліфікації за відповідною статтею чи частиною статті КУпАП. Формулювання суті правопорушення не може обмежуватися посиланням на нормативний акт, а повинно також містити відомості про вчинене правопорушення згідно з диспозицією статті 44-3 КУпАП з конкретизацією суті порушення відповідно до вказаних норм законодавства або рішень органів місцевого самоврядування.

Відповідно до частини 1 статті 29 Закону України «Про захист населення від інфекційних хвороб», карантин встановлюється та відміняється Кабінетом Міністрів України.

Правила карантину людей, порушення яких ставиться за вину ОСОБА_1 були встановлені Постановою Кабінету Міністрів України від 22.07.2020 № 641 «Про встановлення карантину та запровадження посилених протиепідемічних заходів на території із значним поширенням гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2».

Постановою Головного державного санітарного лікаря України № 17 від 09 травня 2020 року затверджено Тимчасові рекомендації щодо організації протиепідемічних заходів при торгівлі продовольчими (окрім ринків) та непродовольчими товарами на період карантину у зв`язку з поширенням коронавірусної хвороби (COVID-19) (надалі Тимчасові рекомендації).

Згідно підпункту 1 пункту 4 Тимчасових рекомендацій дозволяється одночасне перебування відвідувачів у закладі з розрахунку не більше однієї особи на 10 квадратних метрів площі зали обслуговування. Обмеження контакту між працівниками та відвідувачами повинно здійснюватися шляхом організації обслуговування з дотриманням принципу соціального дистанціювання (1,5 метри).

Підпунктом 2 пункту 7 Тимчасових рекомендацій встановлено, що після кожного зняття ЗІЗ та одяганням чистої маски/респіратора, одноразових рукавичок працівник повинен ретельно помити руки з милом або обробити антисептичним засобом.

Проаналізувавши зміст норм підпункту 1 пункту 4 та підпункту 2 пункту 7 Тимчасових рекомендацій, порушення яких інкримінується ОСОБА_1 , суд дійшов висновку, що зазначені норми не містять жодних правил стосовно обов`язку фізичної особи підприємця проводити навчання серед працівників щодо правил використання ЗІЗ, їх утилізації та забезпечувати контроль за використанням ЗІЗ, а тому в діях ОСОБА_1 відсутні порушення підпункту 1 пункту 4 та підпункту 2 пункту 7 Тимчасових рекомендацій.

Відповідно до п. 1 ст. 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.

Враховуючи наведене, суд дійшов висновку, що в діях ОСОБА_1 відсутній склад адміністративного правопорушення, передбаченого статтею 44-3 КУпАП. Отже, провадження у справі слід закрити на підставі пункту 1 статті 247 КУпАП.

Керуючись ст. 44-3, ст. 245, п. 1 ст. 247, ст. 256, ст. 278 КУпАП,

п о с т а н о в и в:

Провадження у справі про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ст. 44-3 КУпАП закрити на підставі пункту 1 статті 247 КУпАП за відсутністю у його діях складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена до Хмельницького апеляційного суду особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником протягом десяти днів з дня винесення постанови. Апеляційна скарга подається через Красилівський районний суд Хмельницької області.

Суддя Р. В. Вознюк