Справа № 308/111/20
Закарпатський апеляційний суд
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

21.10.2020 м. Ужгород

Закарпатський апеляційний суд в особі судді Феєра І.С., за участю захисника - адвоката Томищ М.С., представника Закарпатської митниці Держмитслужби Зубенка І.І., розглянув у відкритому судовому засіданні в м. Ужгороді справу про порушення митних правил №33/4806/670/20 за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на постанову судді Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 24. 03. 2020.

Цією постановою:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженець та мешканець АДРЕСА_1 , зареєстрований за адресою АДРЕСА_2 , визнаний винним в порушенні митних правил за ч.1 ст.483 МК України, та на нього накладено адміністративне стягненняу виді штрафу в розмірі 123 374,16 (сто двадцять три тисячі триста сімдесят чотири)грн. 16 коп. з конфіскацією безпосередніх предметів порушення митних правил, а саме - сідельного тягача марки «MAN TGA01», № шасі: НОМЕР_1 , 2007 року випуску.

Стягнуто із ОСОБА_1 - 420 грн. 40 коп. судового збору на користь держави.

Із протоколу про порушення митних правил№4521/30500/19 від 26.11.2019 та постанови судді від 24.03.2020 вбачається, що22.10.2019 в Управління протидії митним правопорушенням та міжнародної взаємодії надійшла службова записка Управління адміністрування митних платежів та митно-тарифного регулювання №2675/07-70-19/18 від 22.10.2019, згідно якої Закарпатською митницею ДФС листом Департаменту адміністрування митних платежів та митно-тарифного регулювання ДФС України від 16.10. 2019 №29811/7/99-99-19-04-03-17 отримана відповідь уповноваженого органу Німеччини №Z4215В-NPE049/19-В120002 стосовно перевірки договору купівлі-продажу №65-2018 від 06.11.2018, на якому знаходиться декларація про походження на товар, на підставі якого було здійснено переміщення на митну територію України та здійснено митне оформлення товару «Сідельний тягач для перевезення напівпричепів, колісний, марка: MAN,модель: TGA01, № шасі: НОМЕР_1 ,тип двигуна-дизельний, об`ємом - 10518 см3, такий, що був у використанні. Колір сірий. Календарний рік виготовлення - 2007.»

У вказаній відповіді уповноваженого органу Німеччини зазначено, що проведеною перевіркою встановлено, що експортер «GULBAHAR AUTO-EXPORT» (D-73463 Westhausen, Inder Waage 4.DE) не видавав та не підписував декларацію про походження на інвойсі №65-2018 від 06.11.2018.

-2-

Проведеною перевіркою по зазначеному факту встановлено, що 08. 11. 2018 в 21 год. 29 хв. на митний пост «Ужгород» Закарпатської митниці ДФС прибув сідельний тягач марки «MAN TGA01», № шасі: НОМЕР_1 , р.н.з. НОМЕР_2 . Як підставу для переміщення на митну територію України зазначеного транспортного засобу Закарпатській митниці ДФС були подані товаросупровідні документи: СМR №20181108 від 07.11. 2018, свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу НОМЕР_3 від 18.10.2016, НОМЕР_4 від 19.11.2010 та договір купівлі-продажу №65-2018 від 06.11.2018 на якому знаходиться декларація про походження товару. Відповідно до договору купівлі-продажу №65-2018 від 06.11.2018 вартість вказаного транспортного засобу становить 3 850,00 євро, що за курсом НБУ станом на 08.11. 2018 складало 123 374,16 грн.

Зазначений транспортний засіб був оформлений у митному відношенні, пропущений на митну територію України та направлений для завершення митного оформлення на митний пост «Хуст».

Продавцем та відправником транспортного засобу є іноземне підприємство «GULBAHAR AUTO-EXPORT» (D-73463 Westhausen, Inder Waage 4.DE), а покупцем та одержувачем - ТОВ "ДЕТЕКТИВНО-ОХОРОННЕ АГЕНСТВО "АПОСТОЛ" (88000 м. Ужгород, вул. Возз`єднання, буд. 19, кв. 7). Керівник ТОВ "ДЕТЕКТИВНО-ОХОРОННЕ АГЕНСТВО "АПОСТОЛ" ОСОБА_1 .

На митному посту «Хуст» на підставі вищезазначених документів була оформлена митна декларація ІМ 40ДЕ № UA305140/2018/009674 від 14. 11. 2018, скорегована митна вартість та сідельний тягач марки «MAN TGA01», № шасі: НОМЕР_1 , 2007 року виготовлення, випущений у вільний обіг, зі сплатою необхідних митних платежів в сумі 27 838,92 грн. При цьому на підставі договору купівлі-продажу №65-2018 від 06. 11. 2018, на якому знаходиться декларація про походження товару, була застосована пільгова ставка (преференція походження) ввізного митна -2,5%.

На неодноразові виклики в митницю для з`ясування всіх обставин керівник ТОВ "ДЕТЕКТИВНО-ОХОРОННЕ АГЕНСТВО "АПОСТОЛ" ОСОБА_1 не прибув.

Таким чином, директором ТОВ "ДЕТЕКТИВНО-ОХОРОННЕ АГЕНСТВО "АПОСТОЛ" громадянином України ОСОБА_1 вчинені дії спрямовані на незаконне переміщення через митний кордон України товару - «сідельний тягач марки «MAN TGA01», № шасі: НОМЕР_1 , 2007 року виготовлення», з приховуванням від митного контролю, шляхом подання органу доходів і зборів, як підстави для його переміщення та митного оформлення підробленого документа - договору купівлі-продажу №65-2018 від 06.11.2018, на якому знаходиться декларація про походження на товар, що містить неправдиві дані щодо преференційного походження товару.

Зазначені дії мають ознаки порушення митних правил, передбачених ч.1 ст. 483 МК України.

На постанову суду, ОСОБА_1 подав апеляційну скаргу, в якій ставить питання про скасування постанови суду від 24. 03. 2020 та постановлення нової, якою провадження у справі щодо нього закрити у зв`язку з відсутністю події і складу адміністративного правопорушення. В обґрунтування апеляційної скарги зазначає, що як на підставу притягнення його до адміністративної відповідальності суд першої інстанції послався на протокол про порушення митних правил №4521/30500/19, однак при складенні даного протоколу він присутнім не був, копію його не отримував. Окрім того, даний протокол складений на нього як на керівника ТОВ «Детективно-Охоронне агентство «Апостол», однак він з 08. 07. 2019 не є керівником даного підприємства.

-3-

Окрім того, щодо змісту договору купівлі-продажу №65-2018 від 06. 11. 2018 транспортного засобу, то станом на 06. 11. 2018 ще не був прийнятий на роботу, оскільки згідно запису трудової книжки, прийнятий на роботу на посаду директора лише 13. 11. 2018, тобто фізично від свого імені не міг підписати вказаний договір купівлі-продажу. Таким чином вважає, що підстав для притягнення його до адміністративної відповідальності за ч. 1 ст. 483 МК України немає. Окрім того, вказує й на те, що на момент розгляду справи судом першої інстанції закінчились строки накладення адміністративного стягнення, оскільки переміщення транспортного засобу мало місце 08. 11. 2018, а матеріали справи про порушення митних правил до суду скеровано з порушення шестимісячного терміну, передбаченого ч. 1 ст. 467 МК України. Одночасно ОСОБА_1 порушує питання про поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження постанови судді з тих підстав, що такий пропустив з поважних причин, оскільки участі у розгляді судом справи не приймав у зв`язку з неповідомленням його про час та місце розгляду справи, а про наявність оскаржуваної постанови суду довідався з постанови про відкриття виконавчого провадження, яка надійшла на його адресу 06. 07. 2020, а зі змістом постанови суду ознайомився з Єдиного державного реєстру судових рішень - 09. 07. 2020.

Заслухавши пояснення захисника - адвоката Томищ М.С., яка підтримала доводи апеляційної скарги та клопотання про поновлення строку апеляційного оскарження, пояснення представника Закарпатської митниці Держмитслужби Зубенка І.І., який заперечив доводи апеляційної скарги, дослідивши матеріали справи, апеляційний суд вважає, що клопотання про поновлення строк підлягає до задоволення, а апеляційна скарга до часткового задоволення, з таких підстав.

Що стосується клопотання про поновлення строку, то воно підлягає задоволенню з наступних підстав.

Стаття 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі - Конвенція) гарантує право на справедливий і публічний розгляд справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, при визначенні цивільних прав і обов`язків особи чи при розгляді будь-якого кримінального обвинувачення, що пред`являється особі.

Ключовими принципами статті 6 Конвенції є верховенство права та належне здійснення правосуддя. Ці принципи також є основоположними елементами права на справедливий суд.

Право на справедливий суд займає основне місце у системі глобальних цінностей демократичного суспільства, тому Європейський суд у своїй практиці пропонує широке його тлумачення.

Так, у справі Delcourt v. Belgium Суд зазначив, що «у демократичному суспільстві у світлі розуміння Конвенції, право на справедливий суд посідає настільки значне місце, що обмежувальне тлумачення статті 6 не відповідало б меті та призначенню цього положення».

У справі Bellet v. France Суд зазначив, що «стаття 6 § 1 Конвенції містить гарантії справедливого судочинства, одним з аспектів яких є доступ до суду. Рівень доступу, наданий національним законодавством, має бути достатнім для забезпечення права особи на суд з огляду на принцип верховенства права в демократичному суспільстві. Для того, щоб доступ був ефективним, особа повинна мати чітку практичну можливість оскаржити дії, які становлять втручання у її права».

Говорячи про важливість дотримання оптимального балансу між забезпеченням реалізації права особи на доступ до правосуддя та принципом правової визначеності, Європейський Суд з прав людини (далі - ЄСПЛ) сформував правову позицію, відповідно до якої встановлення обмежень доступу до суду у зв`язку з пропуском строку

-4-

звернення повинно застосовуватися з певною гнучкістю і без надзвичайного формалізму, воно не застосовується автоматично і не має абсолютного характеру; перевіряючи його виконання, слід звертати увагу на обставини справи (справи «Белле проти Франції», «Ільхан проти Туреччини», «Пономарьов проти України», «Щокін проти України»).

У процесі прийняття рішення про поновлення строку звернення до суду слід визначити критерії, за якими суд може визнати причини попуску строку поважними, а підстави для його поновлення - виправданими з метою досягнення справедливого балансу між загальними інтересами суспільства та вимогами захисту основоположних прав окремої особи.

Одним із елементів права на справедливий суд є право на виправлення судової помилки, включаючи право на скасування неправосудного рішення та прийняття правового рішення по справі. При цьому забезпечення права на апеляційне і касаційне оскарження включає як можливість оскарження судового рішення, так і обов`язок суду прийняти та розглянути подану апеляційну чи касаційну скарги.

Апеляційний суд звертає увагу на те, що оскаржувана постанова винесена без участі ОСОБА_1 , при цьому останній у передбачений КУпАП спосіб про час і місце розгляду справи не повідомлявся. Будь-яких відомостей про отримання ним копії оскаржуваної постанови, окрім тих, на які вказується у клопотанні, матеріали справи не містять. Згідно супровідного листа Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області за №308/3845/20, копія оскаржуваної постанови ОСОБА_1 надіслана 24. 04. 2020, тобто поза межами строку, передбаченого ст. 285 КУпАП.

Враховуючи наведене, апеляційний суд приходить до висновку, що можливість скласти обґрунтовану та вмотивовану апеляційну скаргу у ОСОБА_1 з`явилась з дня отримання постанови, тому причини пропуску строку на апеляційне оскарження визнаються поважними і такий строк поновлюється.

За ст. 1 КУпАП завданням Кодексу України про адміністративні правопорушення є охорона прав і свобод громадян, власності, конституційного ладу України, прав і законних інтересів підприємств, установ і організацій, встановленого правопорядку, зміцнення законності, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі точного і неухильного додержання Конституції, законів України, поваги до прав, честі і гідності інших громадян, до правил співжиття, сумлінного виконання своїх обов`язків, відповідальності перед суспільством.

Забезпечення законності при застосуванні заходів впливу за адміністративні правопорушення гарантоване ст. 7 КУпАП, за якою ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом.

Правовий порядок в Україні ґрунтується на засадах, відповідно до яких ніхто не може бути примушений робити те, що не передбачено законодавством, а органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України (ст. 19 Конституції України).

Відповідно до статей 1 та 8 Основного Закону Україна є правовою державою, де визнається і діє принцип верховенства права. Згідно з положеннями ст. 129 Конституції України суддя, здійснюючи правосуддя, є незалежним та керується верховенством права.

Визначення «законності» або «згідно із законом» досить широко наведено в практиці ЄСПЛ, яка є джерелом права, у зв`язку із чим є обов`язковою до врахування судами при розгляді справ відповідно до ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини».

Так, в рішенні «Салов проти України» (Salov v. Ukraine) від 27. 04. 2004 ЄСПЛ нагадав, що фраза «відповідно до закону» вимагає, щоб оскаржуваний захід мав певне підґрунтя в національному праві.

-5-

Таким чином, особа може бути піддана заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням не інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом, що кореспондується із ст. 245 КУпАП, за якою завданням провадження в справах про адміністративні правопорушення, зокрема, є своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи та вирішення її в точній відповідності з законом.

Відповідно до ст. 498 МК України особи, які притягуються до адміністративної відповідальності за порушення митних правил, та власники товарів, транспортних засобів, зазначених у пункті 3 статті 461 цього Кодексу (заінтересовані особи), під час розгляду справи про порушення митних правил у органі доходів і зборів або суді мають право знайомитися з матеріалами справи, робити з них витяги, одержувати копії рішень, постанов та інших документів, що є у справі, бути присутніми під час розгляду справи у органі доходів і зборів та брати участь у судових засіданнях, подавати докази, брати участь у їх дослідженні, заявляти клопотання та відводи, під час розгляду справи користуватися юридичною допомогою захисника, виступати рідною мовою і користуватися послугами перекладача, давати усні і письмові пояснення, подавати свої доводи, міркування та заперечення, оскаржувати постанови органу доходів і зборів, суду (судді), а також користуватися іншими правами, наданими їм законом.

За змістом ч.1 ст. 486 МК України завданнями провадження у справах про порушення митних правил є своєчасне, всебічне, повне та об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її з дотриманням вимог закону, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню порушень митних правил, та запобігання таким правопорушенням.

Згідно ст. 489 МК України посадова особа при розгляді справи про порушення митних правил зобов`язана з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують та/або обтяжують відповідальність, чи є підстави для звільнення особи, що вчинила правопорушення, від адміністративної відповідальності, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Статтею 527 МК України передбачено, що за результатами розгляду справи про порушення митних правил суддя, в тому числі може винести постанову про проведення додаткової перевірки, в якій мають бути зазначені конкретні суб`єкти, завдання та строки перевірки. Ці дії не повинні порушувати права громадянина, шкодити господарській діяльності юридичної особи.

Системний аналіз вищезазначених норм закону дозволяє дійти висновку, що рішення про проведення додаткової перевірки приймається за результатами розгляду справи у разі виявлення у надісланих матеріалах про порушення митних правил недоліків, які унеможливлюють здійснення її правильного та об`єктивного розгляду, зокрема через неповноту доказової бази, тобто коли не встановлено всіх обставин, які входять до предмета доказування по даній справі, та інші необхідні відомості для прийняття рішення по суті.

Безпосереднім наслідком винесення постанови про проведення додаткової перевірки є створення передумов для отримання належних доказів (або для вжиття заходів до їх отримання), необхідних для правильного вирішення справи.

Як вбачається зі змісту оскаржуваної постанови суддя, дослідивши матеріали справи відносно ОСОБА_1 про порушення митних правил, передбачених ч. 1 ст. 483 МК України, заслухавши представника Закарпатської митниці Держмитслужби, дійшов передчасного висновку про наявність в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 483 МК України.

Вимогами ч. 2 ст. 494 МК України передбачено, що протокол про порушення митних правил повинен містити такі дані: 1) дату і місце його складення;

-6-

2) посаду, прізвище, ім`я, по батькові посадової особи, яка склала протокол; 3) необхідні для розгляду справи відомості про особу, яка притягується до відповідальності за порушення митних правил, якщо її встановлено; 4) місце, час вчинення, вид та характер порушення митних правил; 5) посилання на статтю цього Кодексу, що передбачає адміністративну відповідальність за таке порушення; 6) прізвища та адреси свідків, якщо вони є; 7) відомості щодо товарів, транспортних засобів комерційного призначення та документів, вилучених згідно із статтею 511 цього Кодексу; 8) інші необхідні для вирішення справи відомості.

Зі змісту протоколу про порушення митних правил вбачається, що в ньому не зазначено всіх відомостей про особу, яка притягується до адміністративної відповідальності, що необхідні для розгляду справи, а саме не перевірено даних про те, що саме ОСОБА_1 на час складення протоколу про порушення митних правил являється директором ТОВ «Детективно-охоронне агентство «Апостол». Незважаючи на те, що відповідно до матеріалів справи покупцем товару є ТОВ «Детективно-охоронне агентство «Апостол», у справі відсутні відомості про те, що в ході проведення перевірки митним органом вживались заходи для з`ясування того факту, що договір-купівлі продажу №65-2018 від 06. 11. 2018 підписаний саме ОСОБА_1 та перевірені відомості про те, що саме він на час підписання вказаного договору був директором вищевказаного Товариства. Окрім того, в матеріалах справи наявна електронна митна декларація, де в п. 54 зазначено анкетні дані декларанта ОСОБА_3 .. Також у матеріалах справи відсутні будь-які дані які б підтверджували повноваження ОСОБА_1 як директора ТОВ «Детективно-охоронне агентство «Апостол», разом з тим, в апеляційній скарзі наведено відомості, які свідчать про те, що ні на час складання протоколу про порушення митних правил, ні на момент підписання договору купівлі-продажу №65-2018 від 06. 11. 2018, ОСОБА_1 не був директором вищезгаданого Товариства.

Наведене свідчить про те, що під час складення щодо ОСОБА_1 протоколу та розгляду справи в суді першої інстанції, не було з`ясовано всебічно та повно обставини справи й не зазначено в усій сукупності фактичних обставин, що мали місце і такі обставини не ґрунтується на матеріалах справи.

Крім того, апеляційний суд звертає увагу і на те, що частина наявних в матеріалах справи щодо ОСОБА_1 документів ( а. с. 5- 7, 21-23), складена іноземною мовою, не містять перекладу на українську мову, що позбавляє можливості суд належно дослідити наявну в них інформацію. Апеляційний суд також звертає увагу і на неналежний переклад документів наявних в матеріалах справи, неналежне їх посвідчення особою, яка здійснювала переклад, її фаховий рівень щодо здійснення перекладу з іноземної мови на українську.

Згідно ст. 486 МК України, завданням провадження у справах про порушення митних правил є своєчасне, всебічне, повне та об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її з дотриманням вимог Закону.

Аналіз матеріалів справи свідчить про те, що при їх розгляді, суддя належно не з`ясував всі обставини справи, що мають значення для її правильного вирішення, не усунув суперечності, які потребували детального їх з`ясування, об`єктивної та належної оцінки. Недотримання цього принципу та необ"єктивний розгляд справи призвів до передчасного висновку про наявність в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 483 МК України. Перевірку усіх необхідних даних для провадження розгляду справи суддею не забезпечено.

Таким чином, в порушення вимог ст. 278 КУпАП при підготовці справи до розгляду суд не перевірив правильність складання протоколу та інших матеріалів справи про порушення митних правил, внаслідок чого прийняв до розгляду справу за відсутності усіх необхідних для її правильного вирішення відомостей (даних).

-7-

Відповідно до положень ст. ст. 486, 495 МК України обов`язок доказування у митній справі покладається на органи доходів і зборів (митних органів).

Суд першої інстанції, в порушення, передбачених ст. 280 КУпАП вимог закону при розгляді справи не перевірив усі докази у справі про адміністративне правопорушення, внаслідок чого допустив неповноту та однобічність дослідження відомостей (даних), необхідних для прийняття законного та обґрунтованого рішення, зокрема, не з`ясував чи вчинені ОСОБА_1 порушення митних правил, передбачені ч. 1 ст. 483 МК України.

Відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 531 МК України підставами для скасування постанови про накладення адміністративного стягнення за порушення митних правил або про припинення провадження у справі про порушення митних правил є необ`єктивність або неповнота провадження у справі або необ`єктивність її розгляду.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 527 МК України у справі про порушення митних правил суд, що розглядає справу виносить, зокрема, одну з таких постанов - про проведення додаткової перевірки.

Оскільки справа розглянута судом без урахування наведених вимог закону, постанова суду підлягає до скасування, а матеріали справи про порушення митних правил поверненню митному органу для проведення додаткової перевірки.

Керуючись ст. 294 КУпАП, ст. 527 МК України, апеляційний суд,-

П О С Т А Н О В И В :

клопотання ОСОБА_1 про поновлення строку задовольнити, поновити ОСОБА_1 строк на апеляційне оскарження постанови судді Ужгородського міськрайонного суду від 24.03.2020.

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 задовольнити частково.

Постанову судді Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 24. 03. 2020 про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч. 1 ст. 483 МК України скасувати, а справу за протоколом про порушення митних правил №4521/30500/19 повернути Закарпатській митниці Держмитслужби, для проведення додаткової перевірки.

Постанова набирає законної сили негайно, є остаточною й оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Суддя