Провадження: 3/337/1599/2020
ЄУН 337/5612/20
П О С Т А Н О В А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
29.12.2020 року Суддя Хортицького районного суду міста Запоріжжя Салтан Л.Г., розглянувши матеріали, що надійшли з Управління національної поліції в Запорізькій області про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , не працює, мешкає: АДРЕСА_1 ,
за ст. 173-2 ч.1 КУпАП,
Згідно протоколу про адміністративне правопорушення від 25.11.2020 року, складеного поліцейським 2р.2б 3 УПП в Запорізькій області ДПП Єрмак М.М., ОСОБА_2 , 25.11.2020 року о 18-15 год. вчинили конфлікт за адресою: АДРЕСА_1 за своєю сестрою ОСОБА_3 , чим порушила вимоги термінового заборонного припису стосовно кривдника АА 186746 від 24.11.20 , чим скоїла правопорушення, передбачене ст. 173-2 ч.1 КУпАП.
Розглянувши матеріали справи, суд приходить до висновку про повернення справи про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_2 до Управління національної поліції Запорізької області з наступних підстав.
ОСОБА_2 в судовому засіданні пояснила, що з протоколом про адміністративне правопорушення не згодна, вважає його безпідставним та необгрунтованим, складеним з безліччю помилок та виправлень.
Дослідивши матеріали справи, суд приходить до наступних висновків.
Підставою залучення суб`єкта правопорушення до юридичної відповідальності є наявність в його діях складу правопорушення.
Склад правопорушення - це сукупність передбачених законом об`єктивних і суб`єктивних ознак діяння, які характеризують (визначають) його як правопорушення (об`єкт, об`єктивна сторона, суб`єкт, суб`єктивна сторона).
Об`єктивна сторона правопорушення - це сукупність ознак, що характеризують зовнішню сторону складу правопорушення, тобто об`єктивні ознаки зовнішнього прояву правопорушення й об`єктивних умов його здійснення. Обов`язковими ознаками об`єктивної сторони правопорушення є наявність діяння (суспільно небезпечного або шкідливого), причинний зв`язок, наслідки (суспільно небезпечні або шкідливі) діяння. Крім того, серед ознак об`єктивної сторони порушення є місце та час його вчинення.
Суб`єктивна сторона правопорушення - це внутрішня сторона правопорушення, що характеризує психічну діяльність особи в момент здійснення правопорушення. Обов`язковою ознакою суб`єктивної сторони є провина (у формі умислу або необережності), тобто певне психічне відношення особи до свого протиправного діяння і його суспільно небезпечним або шкідливим наслідкам (результату).
Отже обов`язковою ознакою суб`єктивної сторони даного правопорушення на переконання суду є вина суб`єкта правопорушення у формі умислу.
Відповідно до ст. 280 КУпАП, орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчинення, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.
Згідно ст. 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі або в режимі фотозйомки (відеозапису), які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху та паркування транспортних засобів, актом огляду та тимчасового затримання транспортного засобу, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.
У відношенні ОСОБА_2 складений протокол за ч.1 ст. 173-2 КУпАП, однак дата народження особи, що притягується до адміністративної відповідальності зазначена невірно, що спростовується даними паспорта особи, склад адміністративного правопорушення чітко не визначено, диспозиція статті в протоколі не описана, особа, що притягується до адміністративного правопорушення та особа, що постраждала від адміністративного правопорушення не допитані, до матеріалів справи не додані копії пояснень свідків правопорушення, крім того, в матеріалах справи (а.с.7) наявний факт реєстрації події домашнього насильства 25.11.2020 року о 18-14-00 год., заявник: ОСОБА_4 , зміст: бешкетує сестра.
Згідно із практикою Європейського суду з прав людини за своєю природою змагальність судочинства засновується на диференціації процесуальних функцій і відповідно - правомочностей головних суб`єктів процесуальної діяльності цивільного судочинства - суду та сторін (позивача та відповідача). Диференціація процесуальних функцій об`єктивно призводить до того, що принцип змагальності відбиває властивості цивільного судочинства у площині лише прав та обов`язків сторін. Це дає можливість констатувати, що принцип змагальності у такому розумінні урівноважується з принципом диспозитивності та, що необхідно особливо підкреслити, - із принципом незалежності суду. Він знівельовує можливість суду втручатися у взаємовідносини сторін завдяки збору доказів самим судом. У процесі, побудованому за принципом змагальності, збір і підготовка усього фактичного матеріалу для вирішення спору між сторонами покладається законом на сторони. Суд тільки оцінює надані сторонами матеріали, але сам жодних фактичних матеріалів і доказів не збирає.
Крім того, працівниками поліції не зазначено адресу особи що постраждала від адміністративного правопорушення, що унеможливлює виклик особи в судове засідання для надання особистих пояснень стосовно адміністративного правопорушення, що унеможливлює об`єктивний розгляд справи, а тому матеріали справи підлягають поверненню.
Враховуючи викладене та керуючись ст. 256 КпАП України, суд
П О С Т А Н О В И В :
Повернути адміністративну справу про притягнення ОСОБА_1 , до адміністративної відповідальності за ч.1 ст. 173-2 КУпАП - Управління національної поліції Запорізької області - для дооформлення.
Суддя: Л. Г. Салтан