П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21.12.2020 м. Ужгород

Суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області Фазикош О.В., за участі представника Закарпатської митниці Держмитслужби Селеш О.Я., розглянувши адміністративні матеріали про порушення митних правил за протоколом які надійшли від Закарпатської митниці Держмитслужби, відносно гр. України ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , місце народження: Російська Федерація; місце проживання: АДРЕСА_1 , тимчасово не працює, паспорт громадянина України для виїзду за кордон НОМЕР_1 від 18.04.2015 року, орган, що видав 2111, за ч.1 ст. 483 МК України,-

ВСТАНОВИВ:

Згідно протоколу про порушення митних правил №1415/30500/20 від 09.09.2020 вбачається, що: 04.09.2020 року в зону митного контролю на ділянку В`їзд в Україну» митного поста «Лужанка» Закарпатської митниці Держмитслужби заїхав автомобіль марки MERCEDES BENZ 316CDI, р.н.з. України НОМЕР_2 , під керуванням громадянина України ОСОБА_2 , в якому в якості пасажирів слідували громадяни України: ОСОБА_3 , ОСОБА_1 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 та ОСОБА_9 , які прямували у приватних справах із Угорщини в Україну.

Формою проходження митного контролю громадянин України ОСОБА_1 обрала порядок проходження митного контролю по каналу червоний коридор.

Громадянці України ОСОБА_10 було запропоновано заповнити митну декларацію, в якій вона вказала свої паспортні дані та заявила про наявність у неї товарів, а саме: джинси 38 шт., вагою 22,4 кг., вартістю 38000 угорських форинтів та штани 161 шт., вагою 20 кг., вартістю 80,500 угорських форинтів та спортивні костюми 6 шт., вагою 6 кг., вартістю 4,800 угорських форинтів. Загальна вага товару становить 48,4 кг. та загальна вартість товару становить 123,300 угорських форинтів, що згідно курсу НБУ станом на 04.09.2020 року складає 11 268 грн. 26 коп. (Курс форинта згідно НБУ станом на 04.09.2020 року становить 0,091389 грн. за один форинт)

В результаті митного контролю встановлено, що громадянкою України ОСОБА_11 переміщується товар, заявлений при усному опитуванні, вказаний в митній декларації та вказаний у рахунку № XSCEA4391310 від 04.09.2020 року, оформленого на ОСОБА_11 ( ОСОБА_12 ) фірмою EURO JIMBO KFT, АДРЕСА_2 ), поданому до митного контролю.

Відповідно до п.8 ч.1 ст. 336 МК України, однією з форм митного контролю є направлення запитів до інших державних органів, установ та організацій, уповноважених органів іноземних держав для встановлення автентичності документів, поданих органу доходів і зборів.

В ході здійснення контрольно перевірочних заходів Закарпатською митницею Держмитслужби 02.09.2020 року отримана офіційна відповідь від директора фірми EURO JIMBO KFT, 1084 Budapest, Losonci ter 6. 5. em. 12 (Угорщина), відповідно до якої, вказана фірма не видавала вказаний чек, з 01.07.2020 року фірма видає лише електронні чеки.

Таким чином, громадянка України ОСОБА_1 вчинила дії спрямовані на переміщення товарів через митний кордон України з приховуванням від митного контролю, шляхом подання органу доходів і зборів як підстави для переміщення товару підробленого документу - рахунку № XSCEA4391310 від 04.09.2020 року.

Зазначені дії мають ознаки порушення (порушень) митних правил, передбаченого (передбачених) ч.1 статті 483 Митного кодексу України.

Представник Закарпатської митниці Держмитслужби в судовому засіданні просив визнати ОСОБА_13 , винною, та накласти на неї адміністративне стягнення згідно санкції статті.

ОСОБА_1 , в судове засідання не з`явилася, про дату, час та місце розгляду справи повідомлялася належним чином. Разом із тим від її представника ОСОБА_14 , надійшло клопотанні про розгляд справи без його участі, просив провадження у справі закрити, матеріали направити до Берегівського ВП, товар повернути власнику.

Дослідивши матеріали справи, заслухавши представника митного органу, суд доходить наступного висновку.

Відповідно до ст. 9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Відповідно до ч.1ст.486 МК України завданнями провадження у справах про порушення митних правил є своєчасне, всебічне, повне та об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її з дотриманням вимог закону, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню порушень митних правил, та запобігання таким правопорушенням.

Згідно положеньст.458 МК України порушення митних правил є адміністративним правопорушенням, яке являє собою протиправні, винні (умисні або з необережності) дії чи бездіяльність, що посягають на встановлений цим Кодексом та іншими актами законодавства України порядок переміщення товарів, транспортних засобів комерційного призначення через митний кордон України, пред`явлення їх органам доходів і зборів для проведення митного контролю та митного оформлення, а також здійснення операцій з товарами, що перебувають під митним контролем або контроль за якими покладено на органи доходів і зборів цим Кодексом чи іншими законами України, і за які цим Кодексом передбачена адміністративна відповідальність.

Правопорушення визнається вчиненим умисно, коли особа, яка його вчинила, усвідомлювала протиправний характер своєї дії чи бездіяльності, передбачала її шкідливі наслідки і бажала їх або свідомо допускала настання цих наслідків (ст.10 КУпАП), а вчиненим з необережності, коли особа, яка його вчинила, передбачала можливість настання шкідливих наслідків своєї дії чи бездіяльності, але легковажно розраховувала на їх відвернення або не передбачала можливості настання таких наслідків, хоч повинна була і могла їх передбачити (ст.11 КУпАП).

Так, за змістом ст.ст.458,487 МК України, ст.ст.9-11 КУпАП підставою для визнання особи винною в порушенні митних правил, як різновиду адміністративного правопорушення, є встановлення у вчиненому нею діянні всіх ознак складу такого правопорушення, в тому числі ознак суб`єктивної та об`єктивної сторони складу правопорушення.

Частиною першою ст. 483 МК Українипередбачено відповідальність за переміщення або дії, спрямовані на переміщення товарів через митний кордон України з приховуванням від митного контролю, тобто з використанням спеціально виготовлених сховищ (тайників) та інших засобів або способів, що утруднюють виявлення таких товарів, або шляхом надання одним товарам вигляду інших, або з поданням органу доходів і зборів як підстави для переміщення товарів підроблених документів чи документів, одержаних незаконним шляхом, або таких, що містять неправдиві відомості щодо найменування товарів, їх ваги (з урахуванням допустимих втрат за належних умов зберігання і транспортування) або кількості, країни походження, відправника та/або одержувача, кількості вантажних місць, їх маркування та номерів, неправдиві відомості, необхідні для визначення коду товару згідно з УКТ ЗЕД та його митної вартості.

Згідно п. 5Постанови Пленуму Верховного Суду №8 від 03.06.2005 року№ «Про судову практику у справах про контрабанду та порушення митних правил», незаконним переміщенням предметів із приховуванням від митного контролю - є їх переміщення через митний кордон України з використанням спеціально виготовлення сховищ, тайників та інших засобів чи способів, що утруднюють їх виявлення або шляхом надання одним товарам вигляду інших, або з наданням митному органу як підстави для переміщення товару підроблених документів чи одержаних незаконним шляхом, або таких, що містять неправдиві дані.

Відповідно до роз`яснень, які містяться в п. 6Постанови Пленуму Верховного суду України № 8 від 03.06.2005 року(зі змінами внесеними згідно з Постановою ВСУ № 8 від 30.05.2008 року) «Про судову практику у справах про контрабанду та порушення митних правил», судам необхідно враховувати, що підставою для переміщення через митний кордон є визначені нормативними актами документи, без яких неможливо одержати дозвіл митного органу на пропуск товарів через митний кордон. Це, зокрема, можуть бути митна декларація, контракт, коносамент, ліцензія, квота, товаросупровідні документи, дозвіл відповідних державних органів. Підробленими треба вважати як фальшиві документи, так і справжні, до яких внесено неправдиві відомості чи окремі зміни, що перекручують зміст інформації щодо фактів, які ними посвідчуються, а також документи з підробленими підписами, відбитками печаток та штампів. Незаконно одержаними слід визнавати документи, які особа отримала за відсутності законних підстав або з порушенням установленого порядку. Документами, що містять неправдиві дані, є, зокрема, такі, в яких відомості щодо суті угоди, найменування, асортименту, ваги, кількості чи вартості товарів, а також їх відправника чи одержувача, держави, з якої вони вивезені чи в яку переміщуються, не відповідають дійсності.»

Наявність об`єкту, об`єктивної сторони, суб`єкту та суб`єктивної сторони адміністративного правопорушення є обов`язковим для кваліфікації конкретного діяння, як адміністративного проступку. Якщо хоча б один з них відсутній або не відповідає вимогам, що передбачені відповідною статтею глави 68 МК України, вказане діяння не є порушенням митних правил.

За положеннями ст.495МК України доказами у справі про порушення митних правил є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку встановлюються наявність або відсутність порушення митних правил, винність особи у їх вчиненні, які встановлюються протоколом про порушення митних правил, протоколами процесуальних дій, додатками до них, поясненнями особи, яка притягується до відповідальності, свідків, висновком експерта та іншими документами.

Відповідно до положень ст.ст.252,254,255,256 КУпАП,ст.494 МК України, протокол про адміністративне правопорушення (протокол про порушення митних правил) - це офіційний документ, відповідним чином оформлений уповноваженою особою про вчинення діяння (діянь), яке (які) містить ознаки адміністративного правопорушення,передбаченогоКУпАП(МК України), є найважливішим джерелом доказів у справах про адміністративні правопорушення (про порушення митних правил). У ньому, крім іншого, зазначаються відомості про особу, яка притягається до відповідальності; місце, час вчинення і суть правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих якщо вони є; пояснення особи, яка притягається до відповідальності; інші відомості, необхідні для вирішення справи.

З наведеного слідує, що протокол про порушення митних правил, разом з долученими до нього матеріалами, є не тільки джерелом доказів у справі, але й актом обвинувачення у вчиненні конкретного правопорушення.

Основним безпосереднім об`єктом є встановлений порядок переміщення товарів через митний кордон України.

Об`єктивною стороною передбаченого ч. 1ст. 483 МК Україниправопорушення є переміщення або дії, спрямовані на переміщення товарів через митний кордон України з приховуванням від митного контролю, зокрема, поданням органу доходів і зборів як підстави для переміщення товарів, підроблених документів чи документів, одержаних незаконним шляхом, або таких, що містять неправдиві відомості, необхідні для визначення коду товару згідно з УКТ ЗЕД та його митної вартості.

Поряд з цим, якщо притягнення особи до відповідальності заст. 483 МК України обґрунтовується поданням органу доходів і зборів невідповідних документів, як підстав для переміщення товару через митний кордон України, то у цьому випадку має бути доведено хоча б одне з наведеного: - підроблення таких документів; - одержання їх незаконним шляхом; - наявність в них неправдивих відомостей щодо найменування товарів, їх ваги (з урахуванням допустимих втрат за належних умов зберігання і транспортування) або кількості, країни походження, відправника та/або одержувача, кількості вантажних місць їх маркування та номерів; - або наявність в них неправдивих відомостей, необхідних для визначення коду товару згідно з УКТ ЗЕД та його митної вартості.

Відповідно до ст. 327 Митного кодексу України у разі потреби для участі у здійсненні митного контролю можуть залучатися спеціалісти та експерти.

Як вбачається з матеріалів справи, 04.09.2020 року в зону митного контролю на ділянку В`їзд в Україну» митного поста «Лужанка» Закарпатської митниці Держмитслужби заїхав автомобіль марки MERCEDES BENZ 316CDI, р.н.з. України НОМЕР_2 , під керуванням громадянина України ОСОБА_2 , в якому в якості пасажирів слідували громадяни України: ОСОБА_3 , ОСОБА_13 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 та ОСОБА_9 , які прямували у приватних справах із Угорщини в Україну.

Громадянці України ОСОБА_10 було запропоновано заповнити митну декларацію, в якій вона вказала свої паспортні дані та заявила про наявність у неї товарів, а саме: джинси 38 шт., вагою 22,4 кг., вартістю 38000 угорських форинтів та штани 161 шт., вагою 20 кг., вартістю 80,500 угорських форинтів та спортивні костюми 6 шт., вагою 6 кг., вартістю 4,800 угорських форинтів. Загальна вага товару становить 48,4 кг. та загальна вартість товару становить 123,300 угорських форинтів, що згідно курсу НБУ станом на 04.09.2020 року складає 11 268 грн. 26 коп. (Курс форинта згідно НБУ станом на 04.09.2020 року становить 0,091389 грн. за один форинт)

В результаті митного контролю встановлено, що громадянкою України ОСОБА_11 переміщується товар, заявлений при усному опитуванні, вказаний в митній декларації та вказаний у рахунку № XSCEA4391310 від 04.09.2020 року, оформленого на ОСОБА_13 ( ОСОБА_12 ) фірмою EURO JIMBO KFT, АДРЕСА_2 ), поданому до митного контролю.

В ході здійснення контрольно перевірочних заходів Закарпатською митницею Держмитслужби 02.09.2020 року отримана офіційна відповідь від директора фірми EURO JIMBO KFT, 1084 Budapest, Losonci ter 6. 5. em. 12 (Угорщина), відповідно до якої, вказана фірма не видавала вказаний чек, з 01.07.2020 року фірма видає лише електронні чеки.

Вказане свідчить про те, що як підставу для переміщення товарів через митний кордон України подано підроблений документ.

Відповідно до ст. 358 КК України діяння поєднані з підробленням офіційного документа, який надає права та звільняє від обов`язків, з метою використання його підроблювачем чи іншою особою, або збут такого документа; з використанням завідомо підроблених документів, вчинені повторно або за попередньою змовою групою осіб, тягнуть кримінальну відповідальність передбачену, відповідно ч.ч. 1, 4, 3 цієї норми права.

Відповідно до ст.253 КУпАП, якщо при розгляді справи орган (посадова особа) прийде до висновку, що в порушенні є ознаки злочину, він передає матеріали прокурору або органу досудового розслідування.

Зважаючи на викладене, приймаючи до уваги, що з матеріалів справи прослідковується наявність ознак кримінального правопорушення, передбаченого ст. 358 КК України, суд на момент розгляду справи позбавлений можливості прийняти законне та обґрунтоване рішення, щодо оцінки діянь, що має бути предметом дослідження, у порядку передбаченому кримінальним процесуальним Законом.

Відповідно до ч.1 ст. 214 КПК України слідчий, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань та розпочати розслідування. Слідчий, який здійснюватиме досудове розслідування, визначається керівником органу досудового розслідування.

Відповідно до ст.358 КК України діяння поєднані з підробленням офіційного документа, який надає права та звільняє від обов`язків, з метою використання його підроблювачем чи іншою особою, або збут такого документа; з використанням завідомо підроблених документів, вчинені повторно або за попередньою змовою групою осіб, тягнуть кримінальну відповідальність передбачену, відповідно ч.ч.1; 4; 3 цієї норми права.

Зважаючи на викладене та аналізуючи зібрані по справі докази, приймаючи до уваги, що з матеріалів справи прослідковується наявність в діях невстановлених осіб ознак кримінального правопорушення, передбаченого ст.358 КК України, матеріали провадження слід направити у відповідний орган досудового розслідування. Під час досудового розслідування підлягає встановленню винна у вчиненні злочину особа, з`ясуванню розмір шкоди завданої злочинними діями, а також вжиттю заходи до її відшкодування. У подальшому при прийнятті рішення органу досудового розслідування необхідно врахувати й положення ст. 62 Конституції України про те, що особа не може бути двічі притягнута до одного й того ж виду юридичної відповідальності за одне й те ж правопорушення.

Як установлено в судовому засіданні за вказаним фактом та аналогічними обставинами Берегівським районним відділом поліції ГУНП в Закарпатській області здійснюється досудове розслідування.

Оскільки, відомості, що містяться в матеріалах справи про порушення митних правил дають суду прийти до висновку, що в діянні невстановленої особи, щодо переміщення товарів через митний кордон України з приховуванням від митного контролю, шляхом подання органу доходів і зборів, як підставу для переміщення товарів, підроблених документів, що містить неправдиві відомості, які, відповідно до здобутих даних, обґрунтовано викликають сумнів у їх достовірності, а отже містить ознаки кримінального правопорушення, передбаченогост.358 КК України, то суд приходить до висновку про направлення матеріалів справи про порушення митних правил відносно громадянки України ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , місце народження: Російська Федерація; місце проживання: АДРЕСА_1 , тимчасово не працює, паспорт громадянина України для виїзду за кордон НОМЕР_1 від 18.04.2015 року, орган, що видав 2111 до органу досудового розслідування Берегівському районному відділу поліції ГУНП в Закарпатській області.

Згідно з положеннями ст. 527 МК України, у справі про порушення митних правил орган доходів і зборів або суд (суддя), що розглядає справу, виносить одну з таких постанов: 1) про проведення додаткової перевірки; 2) про накладення адміністративного стягнення; 3) про закриття провадження у справі.

Згідно з ч. 2 ст. 284 КУпАП, постанова про закриття справи виноситься при передачі матеріалів прокурору, органу досудового розслідування, а також при наявності обставин, передбачених статтею 247 цього Кодексу.

Згідно з положеннями ст. 283 КУпАП, постанова по справі повинна містити вирішення питання про вилучені речі і документи, а також вказівку про порядок і строк її оскарження. Оскільки, речі вилучені згідно протоколу про порушення митних правил, є предметом кримінального правопорушення передбаченого ст. 358 КК України, такі слід направити разом з матеріалами органу досудового розслідування.

Відповідно до ч. 3ст. 467 МК України у разі закриття кримінального провадження, але за наявності у діях правопорушника ознак порушення митних правил, адміністративні стягнення за порушення митних правил можуть бути накладені не пізніше ніж через три місяці із дня прийняття рішення про закриття кримінального провадження, але не пізніше ніж через два роки із дня вчинення правопорушення.

Статтею 283 КУпАП передбачено, що постанова по справі повинна містити вирішення питання про вилучені речі і документи, а також вказівку про порядок і строк її оскарження.

Згідно зі статті 1 Першого протоколу Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод будь-яке обмеження власності повинно здійснюватися відповідно до закону, а отже суб`єкт, який ініціює таке обмеження повинен обґрунтувати свою ініціативу в контексті норм закону.

До основних стандартів у сфері правового регулювання відносин власності належить Загальна декларація прав людини (1948 року) та Конвенція про захист прав людини і основних свобод (1950 року), учасником яких є Україна. Статтею 1 Протоколу 1 (1952 року) до Конвенції встановлено, що кожна фізична або юридична особа має право мирно володіти своїм майном, ніхто не може бути позбавлений свого майна,інакше як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом або загальними принципами міжнародного права. Як свідчить практика Європейського суду з прав людини, найчастіше втручання в право власності фізичних та юридичних осіб відбувається з боку державних органів, зокрема, органів виконавчої влади, іноді органів законодавчої й судової влади, шляхом прийняття законодавчих актів чи при винесенні незаконного рішення суду, тоді як стаття 1 Першого Протоколу до Європейської конвенції з прав людини забороняє будь-яке невиправдане втручання державних органів.

Разом із тим, практика Європейського суду з прав людини визначає, що стаття 1 Протоколу 1, яка спрямована на захист особи (юридичної особи) від будь-якого посягання держави на право володіти своїм майном, також зобов`язує державу вживати необхідні заходи, спрямовані на захист права власності (рішення у справі «Броньовський проти Польщі» від 22 червня 2004 року). У своїх висновках Європейського суду з прав людини неодноразово нагадував, що перша та найважливіша вимога статті 1 Протоколу 1 полягає в тому, що будь-яке втручання публічної влади в право на мирне володіння майном має бути законним: друге речення пункту 1 дозволяє позбавлення власності лише «на умовах, передбачених законом», а пункт 2 визначає, що держави мають право здійснювати контроль за користуванням майном шляхом введення в дію «законів». Більше того, верховенство права, один з фундаментальних принципів демократичного суспільства, є наскрізним принципом усіх статей Конвенції (рішення у справах «Амюр проти Франції» від 25 червня 1996 року, «Колишній король Греції та інші проти Греції» від 23 листопада 2000 року та «Малама проти Греції» від 03 липня 2014 року).

Згідно з протоколом про порушення митних правил № 1416/30500/20 від 09.09.2020 року було виявлено та вилучено на підставі ст. 511 МК України наступний товар: джинси іноземного виробництва, різних розмірів та кольорів торгової марки «SEGVAL» 38 шт., вагою 22,4 кг., вартістю 38000 угорських форинтів 3472 грн. 78 коп.; штани іноземного виробництва різних розмірів та кольорів марки «Childhood» 161 шт., вагою 20 кг., вартістю 80,500 угорських форинтів, 7356 грн. 81 коп.; спортивні костюми іноземного виробництва різних розмірів та кольорів марки «GRACE 6 шт., вагою 6 кг., вартістю 4,800 угорських форинтів, 468 грн. 67 коп., загальною вагою товару - 48,4 кг. та загальною вартістю товару - 123,300 угорських форинтів, що згідно курсу НБУ станом на 04.09.2020 року складає 11 268 грн. 26 коп. (Курс форинта згідно НБУ станом на 04.09.2020 року становить 0,091389 грн. за один форинт).

Оскільки, речі вилучені згідно протоколу про порушення митних правил, не є предметом кримінального правопорушення передбаченого ст. 358 КК України, санкція статті не передбачає їх конфіскацію, такі слід після оформлення митних формальностей слід повернути власнику або його представнику за дорученням.

З огляду на зазначене, вилучені згідно з протоколом про порушення митних правил товари після оформлення митних формальностей слід повернути власнику або його представнику за дорученням.

Керуючись ст. 253,256, 278,294 КУпАП, ст.ст. 467,487, 494,529 МК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Провадження у справі про порушення митних правил за протоколом відносно громадянки України ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , місце народження: Російська Федерація; місце проживання: АДРЕСА_1 , тимчасово не працює, паспорт громадянина України для виїзду за кордон НОМЕР_1 від 18.04.2015 року, орган, що видав 2111, закрити у зв`язку з передачею матеріалів органу досудового розслідування.

Матеріали справи про порушення митних правил відносно гр. України ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , місце народження: Російська Федерація; місце проживання: АДРЕСА_1 , тимчасово не працює, паспорт громадянина України для виїзду за кордон НОМЕР_1 від 18.04.2015 року, орган, що видав 2111, за ч.1 ст. 483 МК України,- передати органу досудового розслідування Берегівському районному відділу поліції ГУНП в Закарпатській області як такі, що мають ознаки складу кримінального правопорушення.

Вилучений згідно з протоколом про порушення митних правил № 1416/30500/20 від 09.09.2020 року було виявлено та вилучено на підставі ст. 511 МК України наступний товар: джинси іноземного виробництва, різних розмірів та кольорів торгової марки «SEGVAL» 38 шт., вагою 22,4 кг., вартістю 38000 угорських форинтів 3472 грн. 78 коп.; штани іноземного виробництва різних розмірів та кольорів марки «Childhood» 161 шт., вагою 20 кг., вартістю 80,500 угорських форинтів, 7356 грн. 81 коп.; спортивні костюми іноземного виробництва різних розмірів та кольорів марки «GRACE 6 шт., вагою 6 кг., вартістю 4,800 угорських форинтів, 468 грн. 67 коп., загальною вагою товару - 48,4 кг. та загальною вартістю товару - 123,300 угорських форинтів, що згідно курсу НБУ станом на 04.09.2020 року складає 11 268 грн. 26 коп. (Курс форинта згідно НБУ станом на 04.09.2020 року становить 0,091389 грн. за один форинт), після оформлення митних формальностей повернути власнику або його представнику за дорученням.

Постанова оскарженню не підлягає.

Суддя Ужгородського

міськрайонного суду О.В. Фазикош