П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

24.12.2020 м. Ужгород

Суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області Фазикош О.В., за участі представника особи, яка притягається до адміністративної відповідальності Свида О.Г., представника Закарпатської митниці Держмитслужби Селеш О.Я., розглянувши матеріали протоколу про порушення митних правил відносно ОСОБА_1 , директора ТОВ «Промислово-будівельна компанія «Інтербуд»» (65044, Одеська обл.. м, Одеса. Приморський р-н, пр.-т, Шевченка. Буд. 2 кв. (офіс) 345, за ч.1 ст. 483 МК України -

ВСТАНОВИВ:

З проколу про порушення митних правил № 1064/30500/20 від 21.07.2020 вбачається, що: 12.07.2020 року о 19 год. 07 хв. в зону митного контролю митного поста "Ужгород" Закарпатської митниці Держмитслужби в напрямку виїзд з України" прибув вантажний автомобіль марки „Renault р.н.з НОМЕР_1 з напівпричепом марки Kogelр.н.з. НОМЕР_2 під керуванням громадянина України ОСОБА_2 , що працює водієм у ТОВ «"ОЛ ГРУП"» ( 88017, Закарпатська обл.. м. Ужгород, вул. Рилєєва, буд 4-в. кв. (офіс) 361

Згідно поданих до митного контролю водієм товаросупровіднихдокментів, а саме СМR №001 від 03.07.20, рахунку №130 від 20.06.20; сертифікату про походження лісоматеріалів та виготовлених з них пиломатеріалів для здійснення експортних операцій ОД № 434128 від 26.06.20 через митний кордон України в митному режимі «експорт» переміщується товар «лісоматеріали розпиляні вздовж з деревини тропічних дерев Dicoryniaguianensis(Angelique (Basralocus))» в загальній кількості, загальним об`ємом 16 м.куб., вагою брутто 16 700 кг. загальною вартістю 20 000 дол. США,

Зазначений вантаж слідує по МД типу ЕК10АА № ЦА500130/2020/222734 від 17.07.2020 року.

Відправником та продавцем товару являється ТОВ «Промислово-будівельна компанія «Інтербуд»» (65044. Одеська обл. м. Одеса. Приморський р-н.. пр.-т, Шевченка, буд. 2 кв, (офіс) 345, а покупцем і одержувачем Словацьке підприємство «AGROLOV - Levice, S.R.O. (KuBratke 5 934 01 Levice).

Під час проведення, митного контролю та митного оглядeтовару з йогоідентифікацією виявлено часткові невідповідність фактично наявного товару відомостям заявленим в товаросупровіднихдокументах, а саме:

Довжина дошок заявлена в товаросупровідних документах 2000-4850мм, однак фактично дошки довжиною 3370-4950мм;

Ширина дошок заявлена в товаросупровіднихдокументах 100-200мм, однак фактично дошки шириною 100мм. відсутні (найменше виявлене значення 146мм.), а найбільше значення заявлено 200мм, а виявлено 220мм;

Товщина дошок заявлена в товаросупровідних документах - 50мм, однак фактично дошки товщиною 41-62мм.;

Об`єм дошок заявлений втоваросупровідних документах - 16,000м.куб,, а фактично виявлений - 17,7089м.куб., що на -1,7089м.куб більше ніж зазначено в ТСД.

Вартість незаявленого в товаросупровідних документах товару «лісоматеріали розпиляні вздовж з деревини тропічних дерев Dicoryniaguianensis(Angelique (Basralocus))» в кількості 1,7089 м. куб., що переміщується вантажним транспортним засобом р.н.з. НОМЕР_1 / НОМЕР_2 , згідно висновку експерта № 305-07-320 віл 20.07.2020р. становить 2 136,13 дол. США, що станом на 12.07.20 згідно курсу НБУ складає 57 533,46 грн.

У протоколі про порушення митних правил вказано, що таким чином, директор ТОВ «Промислово-будівельна компанія «Інтербуд»» ОСОБА_1 вчинив дії, спрямовані на переміщення товарів через митний кордон України з приховуванням від митного контролю, шляхом подання митному органу, як підставу до митного оформлення в режимі «експорт» товару «лісоматеріали розпилянівздовж з деревини тропічних дерев Dicoryniaguianensis(Angelique (Basralocus))» товаросупровідних документів, що містять неправдиві відомості щодо кількості (об`єму) та вартості товару.

Так, у протоколі вказано, що зазначені дії мають ознаки порушення (порушень) митних правил, передбаченого (передбачених) ч.1 статтею 483 Митного кодексу України.

У судовому засіданні адвокат Свида О.Г.,який діє в інтересах ОСОБА_1 , заперечував обставини, викладені у протоколі про порушення митних правил, зазначив, що такі матеріали складені із суттєвими порушеннями вимог щодо складення протоколу. Разом із тим, звернув увагу на відсутність підтвердження отримання ОСОБА_1 копії протоколу, стверджував що останній взагалі не отримував жодні повідомлення з митної служби. Окрім того, вказав і на те, що висновок наявний в матеріалах справи є сумнівний, просив визнати його неналежним та недопустимим доказом. Подав письмове клопотання про призначення експертизи.

Представник Закарпатської митниці Держмитслужби в судовому засіданні просив притягнути ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч.1 ст.483МК України згідно діючого законодавства.

Заслухавши учасників судового засідання, дослідивши матеріали справи, суд вважає, що справа про порушення митних правил підлягає поверненню для проведення додаткової перевірки та належного дооформлення, з наступних підстав.

Статтею 527 МК України передбачено, що однією з постанов, що виноситься у справі про порушення митних правил митним органом або судом є постанова про проведення додаткової перевірки.

Відповідно дост. 487 МК Українивизначено, що провадження у справах про порушення митних правил здійснюється відповідно до цього Кодексу, а в частині, що не регулюється ним, - відповідно до законодавства України про адміністративні правопорушення.

За змістомст. 278 КУпАПорган (посадова особа) при підготовці до розгляду справи про адміністративне правопорушення повинен вирішити, у тому числі, й питання про те, чи правильно складено протокол та інші матеріали справи про адміністративне правопорушення (п. 2), а в разі неправильного складання такого протоколу - повернути матеріали адміністративної справи органу, який його склав, для належного (додаткового) оформлення.

Відповідно до виписаних у ст.ст.488,490,494-495МК Україниположень, протокол про порушення митних правил - це офіційний документ, відповідним чином оформлений уповноваженою особою, про вчинення діяння (діянь), яке (які) містить ознаки адміністративного правопорушення, передбаченогоМК України, і є найважливішим джерелом доказів у справах про порушення митних правил.

Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях вказав, що термін «кримінальне правопорушення», що міститься у ст. 2 Протоколу №7 доКонвенції про захист прав людини і основоположних свобод, має автономне значення і охоплює суворі за своїми наслідками види адміністративних стягнень, до яких належать адміністративний арешт та значні адміністративні штрафи, які фактично носять кримінальний характер з усіма гарантіями ст. 6 Конвенції, а справи щодо їх застосування в силу суворості таких санкцій за суттю є кримінальними (пункти 82, 83 Рішення у справі «Енгель та інші проти Нідерландів» від 8 червня 1976 року, пункт 55 Рішення у справі «Гурепка проти України» від 6 вересня 2005 року, пункт 38 Рішення у справі «Менаріні проти Італії» від 27 вересня 2011 року).

З цього слідує, що протокол про порушення митних правил, за вчинення яких митним законом передбачена досить сувора відповідальність, є не тільки джерелом доказів у справі, але й актом обвинувачення у вчиненні конкретного адміністративного правопорушення, що вимагає від особи, яка складає такий протокол, здійснення максимально можливою мірою дій, спрямованих на забезпечення можливості притягнення особи, яка скоїла правопорушення, до адміністративної відповідальності шляхом зібрання та фіксації доказів відповідно до вимог закону.

Згідност.8 МК Українидержавна митна справа здійснюється на основі принципів, зокрема, законності та презумпції невинуватості, а також додержання прав та охоронюваних законом інтересів осіб.

Статтею 494 МК України передбачено вимоги щодо складання протоколу про порушення митних правил, згідно якої про кожний випадок виявлення порушення митних правил уповноважена посадова особа органу доходів і зборів, яка виявила таке порушення, невідкладно складає протокол за формою, установленою центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну податкову і митну політику. Протокол про порушення митних правил повинен містити такі дані: дату і місце його складення; посаду, прізвище, ім`я, по батькові посадової особи, яка склала протокол; необхідні для розгляду справи відомості про особу, яка притягується до відповідальності за порушення митних правил, якщо її встановлено; місце, час вчинення, вид та характер порушення митних правил; посилання на статтю цього Кодексу, що передбачає адміністративну відповідальність за таке порушення; прізвища та адреси свідків, якщо вони є; відомості щодо товарів, транспортних засобів комерційного призначення та документів, вилучених згідно із статтею 511 цього Кодексу; інші необхідні для вирішення справи відомості.

Відповідно до ч.1 ст.7 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням, інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом, а відповідно до ч. 4 ст. 526 МК України та ч.1 ст.268 КУпАП, справа про адміністративне правопорушення може бути розглянута за відсутністю особи, яка притягується до адміністративної відповідальності за це правопорушення, лише у випадках, якщо є дані про своєчасне її сповіщення про місце і час розгляду і якщо від неї не надійшло клопотання про перенесення розгляду справи.

З матеріалів справи вбачається, що зазначені вимоги закону при складенні протоколу про порушення митних правил відносно відносно ОСОБА_1 , директора ТОВ «Промислово-будівельна компанія «Інтербуд»»у повній мірі дотримані не були. Так, під час розгляду справи встановлено, що вказана особа не приймала участі при складанні протоколу про порушення митних правил, в матеріалах справи відсутні дані про те, що він належним чином повідомлений про час і місце його складання, не проведено його опитування, що суперечить ст.ст. 486, 495, 509 МК України, в порушення вимогст. 494 МК України протокол про адміністративне порушення складено без присутності особи, яка притягається до адміністративній відповідальності, а даних про відмову підписати, чи одержати примірник протоколу в справі немає, як і немає даних про підтвердження отримання особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, протоколу про порушення митних правил до направлення такого до суду. Посадові особи, які складають протокол, зобов`язані забезпечити особі, яка притягується до адміністративної відповідальності, можливість скористатись правами, що їй гарантовані законом (ст. 498 МК) в тому числі і право знайомитися з матеріалами справи, робити з них витяги, одержувати копії рішень, постанов та інших документів, що є у справі, бути присутніми під час розгляду справи у органі доходів і зборів та брати участь у судових засіданнях, подавати докази, брати участь у їх дослідженні, заявляти клопотання та відводи, під час розгляду справи користуватися юридичною допомогою захисника, виступати рідною мовою і користуватися послугами перекладача, давати усні і письмові пояснення, подавати свої доводи, міркування та заперечення, оскаржувати постанови органу доходів і зборів, суду (судді), а також користуватися іншими правами, наданими їм законом.

В протоколі про порушення митних правил не зазначено всіх відомостей про особу, яка притягується до відповідальності, що необхідні для розгляду справи, зокрема день, місяць і рік народження особи, місце народження, місце реєстрації, відомості про ідентифікаційний податковий номер платника податку, паспортні дані особи. Відомості що такі дані відсутні суду не надано.

Отже, у суду є підстави вважати, що при складенні протоколу про порушення митних правил були порушені вимоги ст.ст.494,498 МК України, що є неприпустимим, оскільки це порушує право особи на захист.

В порушення вимог ст.486, 494 МК України під час складення даного протоколу було однобічно та неповно з`ясовано обставини справи, в протоколі про порушення митних правил не зазначено усією сукупності фактичних обставин справи, що мали місце.

Частиною 1 ст. 257 МК України визначено, що декларування здійснюється шляхом заявлення за встановленою формою (письмовою, усною, шляхом вчинення дій) точних відомостей про товари, мету їх переміщення через митний кордон України, а також відомостей, необхідних для здійснення їх митного контролю та митного оформлення.

Так, матеріали справи містять товаросупровідні документи в яких зазначено відомості про переміщувані через кордон України товари. Натомість відсутня аргументація, що стало підставою для проведенняперевірки та відповідні докази до матеріалів справи не надано.

Згідно з вимогами ст.252 КУпАП та ч.2 ст.495 МК України, суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю. При цьому, обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів.

Відповідно до ч.1 ст.495 МК України, доказами у справі про порушення митних правил є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку встановлюються наявність або відсутність порушення митних правил, винність особи у його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Такі дані встановлюються: 1) протоколом про порушення митних правил, протоколами процесуальних дій, додатками до зазначених протоколів; 2) поясненнями свідків; 3) поясненнями особи, яка притягується до відповідальності; 4) висновком експерта; 5) іншими документами (належним чином завіреними їх копіями або витягами з них) та інформацією, у тому числі тими, що перебувають в електронному вигляді, а також товарами - безпосередніми предметами порушення митних правил, товарами із спеціально виготовленими сховищами (тайниками), що використовувалися для приховування безпосередніх предметів порушення митних правил від митного контролю, транспортними засобами, що використовувалися для переміщення безпосередніх предметів порушення митних правил через митний кордон України.

За приписами ст. 486 МК України завданнями провадження у справах про порушення митних правил є своєчасне, всебічне, повне та об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її з дотриманням вимог закону, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню порушень митних правил, та запобігання таким правопорушенням.

Відповідно до вимогстатті 527 МК України по справі про порушення митних правил, в разі неповноти проведеного провадження по справі, яке не може бути усунуте при розгляді справи, або при наявності інших обставин, які перешкоджають розгляду адміністративної справи по суті, суд виносить постанову про проведення додаткової перевірки.

Щодо твердження сторони захисту про недопустимість висновку наявногов матеріалах справи, та клопотання про призначення по справі експертизи, слід вказати наступне.

Відповідно до ст.327 Митного кодексу України у разі потреби для участі у здійсненні митного контролю можуть залучатися спеціалісти та експерти.

Якщо для з`ясування питань, що виникають у справі про порушення митних правил, виникла потреба у спеціальних знаннях з окремих галузей науки, техніки, мистецтва, релігії тощо, відповідно до статті 502, 515 МК України призначається експертиза. Порядок призначення експертизи посадовою особою митного органу визначено ст. 516 МК України.

Відповідно до положень ст. 515 МК України, експертиза призначається, якщо для з`ясування питань, що виникають у справі про порушення митних правил, виникла потреба у спеціальних знаннях з окремих галузей науки, техніки, мистецтва, релігії тощо.Зазначена експертиза не є судовою експертизою.Експертиза проводиться експертами спеціалізованого органу з питань експертизи та досліджень центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну податкову і митну політику, його відокремлених підрозділів та інших установ або окремими спеціалістами, які призначаються посадовою особою органу доходів і зборів, у провадженні якої знаходиться справа про порушення митних правил.Особа, щодо якої порушено зазначену справу, має право на проведення за її рахунок незалежної експертизи.У разі неналежної якості або повноти висновку експерта може бути призначена повторна експертиза, проведення якої доручається іншому експерту (експертам).

Згідно з ч. 1 ст. 516 МК України, визнавши за необхідне проведення експертизи,посадова особа органу доходів і зборів, у провадженні якої знаходиться справа про порушення митних правил, виносить постанову, у якій визначаються підстави для призначення експертизи, прізвище експерта або найменування спеціалізованого органу з питань експертизи та досліджень центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну податкову і митну політику, його відокремленого підрозділу чи іншої відповідної установи, в якій має проводитися експертиза. У цій же постанові ставляться конкретні питання, які мають бути вирішені під час проведення експертизи, а також визначаються матеріали, що передаються у розпорядження експерта.

Виходячи з наведених норм, можна прийти до висновку, що експертиза при провадженні у справах про порушення митних правил не є судовою експертизою, на неї не поширюються положення Закону України «Про судову експертизу», а порядок її призначення, проведення та одержання результатів урегульовано виключно нормами ст. ст. 515-517 МК України.

При цьому, згідно п.7 ч. 2ст. 494 МКУкраїнивстановлено, що протокол про порушення митних правил повинен містити відомості щодо товарів, транспортних засобів комерційного призначення та документів, вилучених згідно ізстаттею 511 цього Кодексу.

Частиною 4статті 511 МК Українипередбачено, що вилучені товари, транспортні засоби та документи повинні бути перелічені у протоколі, що складається в передбачених цим Кодексом випадках, або в доданому до нього описі з точним зазначенням кількості, міри, ваги та особливих ознак цих товарів, транспортних засобів та документів, а також вартості товарів, транспортних засобів.

Враховуючи, що у даному випадку санкція ч.1 статті 483 МК Українипередбачає такий вид стягнення як штраф, який визначається у відсотках до вартості товарів, що були безпосереднім предметом порушення митних правил,з конфіскацією цих товарів, то у протоколі в обов`язковому поряду має бутизазначено опис та вартість вилученого товару та його вартість по кожній позиції.

Проте надані матеріали не містять належних та допустимих доказів вартості товару,оскільки експертиза наявна в матеріалах справи проводилась з урахуванням ДСТУ, яка не поширюється на деревину із тропічних порід, про що вказано в клопотанні сторони захисту.

Згідно з вимогами ст.252 КУпАП та ч.2 ст.495 МК України, суд оцінює докази засвоїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивномудослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.При цьому, обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів.

Відповідно до ч.1 ст.495 МК України, доказами у справі про порушення митних правил є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку встановлюються наявність або відсутність порушення митних правил, винність особи у його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Такі дані встановлюються: 1) протоколом про порушення митних правил, протоколами процесуальних дій, додатками до зазначених протоколів; 2) поясненнями свідків; 3) поясненнями особи, яка притягується до відповідальності; 4) висновком експерта; 5) іншими документами (належним чином завіреними їх копіями або витягами з них) та інформацією, у тому числі тими, що перебувають в електронному вигляді, а також товарами - безпосередніми предметами порушення митних правил, товарами із спеціально виготовленими сховищами (тайниками), що використовувалися для приховування безпосередніх предметів порушення митних правил від митного контролю, транспортними засобами, що використовувалися для переміщення безпосередніх предметів порушення митних правил через митний кордон України.

За приписами ст. 486 МК України завданнями провадження у справах про порушення митних правил є своєчасне, всебічне, повне та об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її з дотриманням вимог закону, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню порушень митних правил, та запобігання таким правопорушенням.

Відповідно до вимог статті 527 МК України, по справі про порушення митних правил, в разі неповноти проведеного провадження по справі, яке не може бути усунуте при розгляді справи, або при наявності інших обставин, які перешкоджають розгляду адміністративної справи по суті, суд виносить постанову про проведення додаткової перевірки.

Експерт в судове засідання викликався неодноразово, однак з невідомих суду причин не з`явився, тому вказані недоліки не можуть бути усунуті при розгляді справи.

Таким чином протокол, як такий, що не відповідає вимогам п. п. 7, 8 ч. 2ст. 494 МК Українитаст. 256 КУпАП із-за відсутності належних доказів дійсної вартості товару, вилученого митним органом, підлягає поверненню для належного оформлення.

Таким чином, залишилися не встановленими обставини, які суттєво впливають на прийняття правильного рішення по справі.

На підставі вищевикладеного, доходжу висновку про направлення матеріалів за вказаним протоколом до Закарпатської митниці Держмитслужби для проведення додаткової перевірки та належного оформлення протоколу про порушення митних правил.

Враховуючи викладене, вирішити питання щодо притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч.1ст.483МК України без виконання працівниками митниці вищезазначених вимог на даний час неможливо.

На підставі вищевикладеного, доходжу висновку про направлення матеріалів за вказаним протоколом до Закарпатської митниці Держмитсужби для проведення додаткової перевірки та належного оформлення протоколу про порушення митних правил.

Враховуючи викладене, вирішити питання, щодо притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності зач.1 ст. 483 Українибез виконання працівниками митниці вищезазначених вимог на даний час неможливо.

Керуючись ст.256,278, 294 КУпАП, ст.ст.487,494, 529 МК України,

ПОСТАНОВИВ:

Матеріали адміністративної справи про порушення митних правил відносно ОСОБА_1 , директора ТОВ «Промислово-будівельна компанія «Інтербуд»» (65044, Одеська обл.. м, Одеса, Приморський р-н, пр.-т, Шевченка. Буд. 2 кв. (офіс) 345), за ч.1 ст. 483 МК України повернути до Закарпатської митниці Держмитслужби для проведення додаткової перевірки та належного дооформлення.

Постанова може бути оскаржена до Закарпатського апеляційного суду через Ужгородський міськрайонний суд Закарпатської області протягом десяти днів з дня її проголошення.

Суддя Ужгородського

міськрайонного суду О.В.Фазикош