Справа № 387/712/20
Номер провадження по справі 3/387/479/20
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

25 вересня 2020 року смт Добровеличківка

Суддя Добровеличківського районного суду Кіровоградської області Майстер І. П.

розглянувши справу про адміністративні правопорушення, яка надійшла від Добровеличківського ВП Новоукраїнського ВП ГУНП України в Кіровоградській області про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , жительки АДРЕСА_1 , громадянина України, непрацюючого, ідентифікаційний номер в матеріалах справи відсутній, -

за ст.44-3 КУпАП, -

В С Т А Н О В И В :

До Добровеличківського районного суду Кіровоградської області від Добровеличківського ВП Новоукраїнського ВП ГУНП в Кіровоградській області надійшов протокол про адміністративне правопорушення серії АПР18 № 160515 складений відносно ОСОБА_1 за ст.44-3 КУпАП, згідно якого, остання 27.06.2020 близько 12 години 10 хвилин в кафе "Онікс", власником якого вона являється, надавала послуги населенню з організацією харчування без засобів індивідуального захисту ( без захисних масок, засобів гігієни) , чим порушила п.2 № 32 від 02.06.2020.

ОСОБА_1 в судове засідання повтороно не з`явилася надала до суду заяву про відкладення слухання справи, в зв`язку з тим, що до 02.10.2020 знаходиться на амбулаторному лікуванні та просить надати справу для ознайомлення із реалізацією права на правову допомогу. Належних доказів, що ОСОБА_1 перебуває на лікуванні суду не надано. Також у ОСОБА_1 було достатньо часу для ознайомлення з справою так як працівники поліції повідомляли, що справа розглядатиметься в суді 03.07.2020. Повідомлення про дату судового розгляду справи ОСОБА_1 отримала 20.08.2020, а тому мала достатньо часу та можливості реалізувати свої права щодо ознайомлення із справою та віднайдення захисника для представництва в судових засіданнях. Тому суд вважає за можливе розглянути справу за відсутності ОСОБА_1 , яка належним чином повідомлена про день час та місце судового розгляду справи.

Згідно з пунктом 1 частини 1 статті 247 КУпАП обов`язковою умовою притягнення особи до адміністративної відповідальності є наявність події та складу адміністративного правопорушення. Наявність події та складу адміністративного правопорушення доводиться шляхом подання доказів.

Відповідно до статті 280 КУпАП, під час розгляду справи суд має вирішити: чи було вчинено правопорушення, чи винна дана особа у його вчиненні та чи підлягає вона відповідальності. Зазначенні питання під час розгляду справи суд має вирішувати з аналізу наявних по справі доказів, у відповідності до ст. 252 КУпАП. Тобто усі кваліфікуючі ознаки правопорушення, як об`єктивної, так і суб`єктивної сторони мають доводитися певними доказами та мати своє відображення у певних документах, які складаються на місці вчинення правопорушення із дотриманням вимог відповідних інструкції.

Згідно з статтею 251 КУпАП, доказами у справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото - кінозйомки, відеозапису чи засобів фото - і кінозйомки, відеозапису, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Вимогами ст. 252 КУпАП передбачено, що орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Статтею 44-3 КУпАП встановлена відповідальність за порушення правил щодо карантину людей, санітарно-гігієнічних, санітарно-протиепідемічних правил і норм, передбачених Законом України "Про захист населення від інфекційних хвороб", іншими актами законодавства, а також рішень органів місцевого самоврядування з питань боротьби з інфекційними хворобами.

Отже ст. 44-3 КУпАП є бланкетною, тобто нормою, яка лише називає або описує правопорушення, а для повного визначення його ознак відсилає до інших галузей права. Конкретизований зміст бланкетної диспозиції передбачає певну деталізацію відповідних положень інших нормативно-правових актів, що наповнює норму більш конкретним змістом, для встановлення саме тих ознак, які мають значення для правової кваліфікації за відповідною статтею чи частиною статті КУпАП.

Разом з тим, зі змісту протоколу серії АПР18 № 160515 від 27.06.2020, ОСОБА_1 27.06.2020 близько 12 години 10 хвилин в кафе "Онікс", власником якого вона являється, надавала послуги населенню з організацією харчування без засобів індивідуального захисту ( без захисних масок, засобів гігієни) , чим порушила п.2 п. 32 від 02.06.2020.

Отже працівники поліції не послалися на положення будь-якого нормативно-правового акта.

Якщо у протоколі мова йде про п.2 Постанови Головного державного санітарного лікаря України № 32 від 02.06.2020 "Про внесення змін до Тимчасових рекомендацій щодо організації протиепідемічних заходів у закладах громадського харчування на період карантину у зв`язку з поширенням коронавірусної хвороби ( COVID-19) ", яка передбачає, що на вході до закладу або поруч з місцем видачі замовлень ( при роботі закладу на виніс) організовуються місця для обробки рук спиртовмісними антисептиками з концентрацією активно діючої речовини понад 60% для ізопропілових спиртів та понад 70% для етилових спиртів. Доцільно розмістити яскравий вказівник про необхідність дезінфекції рук ( банер, наклейка, тощо).

Отже зазначений судом нормативно-правовий акт не містить положень щодо заборони надання послуг працівниками закладів громадського харчування без медичних масок або респіраторів.

Натомість, зі змісту протоколу про адміністративне правопорушення вбачається, що об`єктивна сторона правопорушення не розкрита, назви нормативного акта та його інші реквізити, крім дати винесення, правила якого було порушено, в протоколі взагалі не зазначено, тобто вказано невірне посилання на конкретну норму нормативно-правового акту, що є обов`язковою складовою об`єктивної сторони правопорушення, передбаченого ст. 44-3 КУпАП, що прямо суперечить принципу правової визначеності закріпленому у численних рішеннях ЄСПЛ (п. 31 рішення від 28.10.2003 у справі «Ракевич проти Росії» (Rakevich v. Russia), заява № 589973/00); п. 109 рішення від 13.12.2001 у справі «Церква Бесарабської Митрополії проти Молдови» (Metropolitan Church of Bessarabia v. Moldova), заява № 45701/99); п. 54 рішення від 23.09.1998 у справі «Стіл та інші проти Сполученого Королівства» (Steel and Others v. the United Kingdom), згідно яких «закон має бути доступним та передбачуваним, що стосується його наслідків, тобто вираженим із достатньою точністю, щоб дати змогу особі в разі необхідності регулювати його положеннями свою поведінку».

Також суд зазначає, що працівник поліції оформляючи протокол про адміністративне правопорушення не зазначив взагалі доказів, які долучаються до справи, а саме не зазначив відомостей про технічний засіб, яким здійснено такий відеозапис, долучений диск з відеозаписом, та відсутнє пояснення особи, яка його надала. Зазначене є порушенням вимог ст.256 КУПАП.

Отже суд не може визнати винною особу за бланкетною нормою КУПАП без належного застосування порушених положень діючого законодавства, які мають бути відображені у протоколі та які дають підстави для притягнення особи до відповідальності. Кваліфіковувати дії особи самостійно, яка притягається до адміністративної відповідальності, суд не має таких повноважень.

Згідно з статтею 129 Конституції України, однією з основних засад судочинства, є забезпечення доведеності вини.

Відповідно до статті 7 КУпАП, ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом.

Склад правопорушення це наявність об`єктивних та суб`єктивних ознак, за наявності яких діяння вважається адміністративним правопорушенням. Відсутність хоча б однієї з ознак означає відсутність складу загалом.

Згідно з пунктом 1 частини 1 статті 247 КУпАП, провадження у справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за таких обставин: у разі відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

Відповідно до статті 62 Конституції України, обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Оцінивши усі наявні у справі докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю, суд доходить до висновку, що в діях ОСОБА_1 відсутній склад адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 44-3 КУпАП.

Враховуючи зазначене, суд вважає за необхідне закрити провадження у справі щодо ОСОБА_1 на підставі п.1 ч.1 ст.247 КУпАП за відсутністю складу правопорушення.

Керуючись ст.ст.7, 44-3, 247, 251, 252, 278 КУпАП, -

П О С Т А Н О В И В :

Провадження у справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 за ст.44-3 КУпАП закрити на підставі п.1 ч. 1 ст. 247 КУпАП за відсутністю складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена до Кропивницького апеляційного суду протягом 10 днів з дня її винесення шляхом подачі апеляційної скарги через Добровеличківський районний суд Кіровоградської області .

Суддя Добровеличківського районного суду

Кіровоградської області І. П. Майстер