Справа № 559/1710/20
Номер провадження 3/559/817/2020
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

03 листопада 2020 року Місто Дубно Рівненська область

Суддя Дубенського міськрайонного суду Рівненської області Ралець Р.В. розглянувши матеріали, які надійшли від УПП в Рівненській області ДПП та Дубенського ВП ГУНП в Рівненській області про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , паспорт НОМЕР_1 , жит. АДРЕСА_1 , за ст.124 КУпАП та за ч. 1 ст. 160 КУпАП, -

встановив :

25.08.2020 від УПП в Рівненській області ДПП до суду надійшли матеріали про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за вчинення правопорушення передбаченого ст. 124 КУпАП.

014.09.2020, згідно протоколу автоматизованого розподілу справ між суддями, матеріали справи передано на розгляд судді Ралець Р.В.

Згідно протоколу про адміністративне правопорушення від 16.08.2020 серії ДПР18 №288148, 16.08.2020 о 06 год. 20 хв. в м.Рівне по вул.. Здолбунівська, 17б, водій ОСОБА_1 , керуючи автомобілем ВАЗ2104 д.н.з. НОМЕР_2 , під час руху заднім ходом, не переконався, що це буде безпечно і не створить перешкоду іншим учасникам дорожнього руху, не звернувся за допомогою до сторонніх осіб, внаслідок чого, здійснив наїзд на т/з Opel Zаfira д.н.з. НОМЕР_3 , під керуванням водія ОСОБА_2 , який перебував у нерухомому стані. Внаслідок ДТП, автомобілі отримали механічні пошкодження. Своїми діями ОСОБА_1 порушив вимоги п.10.9 ПДР, відповідальність за що передбачена ст. 124 КУпАП.

Під час складання протоколу йому роз`яснено права, передбачені ст. 268 КУпАП, та зміст ст. 63 Конституції України, зауважень до протоколу про адміністративне правопорушення він не надавав, дії працівників поліції не оскаржував.

17.09.2020 від Дубенського ВП ГУНП в Рівненській області до суду надійшли матеріали про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за вчинення правопорушення передбаченого ч. 1 ст. 160 КУпАП. Цього ж дня, згідно протоколу автоматизованого розподілу справ між суддями, матеріали справи передано на розгляд судді Ралець Р.В.

Згідно протоколу про адміністративне правопорушення, 03.08.2020 серії АПР18 №431440, 03.08.2020 близько 11 год. 00 хв. гр. ОСОБА_1 здійснював торгівлю з рук продуктів харчування (кавуни, помідори, баклажани) поблизу продуктових кіосків, що по вул.Грушевського в м.Дубно, чим вчинив правопорушення передбачене ч. 1 ст. 160 КУпАП.

Під час складання протоколу йому роз`яснено права, передбачені ст. 268 КУпАП, та зміст ст. 63 Конституції України, зауважень до протоколу про адміністративне правопорушення він не надавав, дії працівників поліції не оскаржував.

Враховуючи положення ст. 36 КУпАП, матеріали про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 підлягають об`єднанню в одне провадження.

Розгляд справи було призначено на 29.09.2020, ОСОБА_1 в судове засідання не з`явився, про час, дату та місце повідомлявся судом вчасно, належним чином, шляхом направлення рекомендованого поштового відправлення(а.с.10-11 матеріалів провадження №3/559/817/2020), 28.09.2020, за день до визначеної дати судового засідання, через канцелярію суду, ОСОБА_1 особисто подав до суду заяву про перенесення судового засідання по причині хвороби, до якої було долучено довідку про те що він знаходиться на диспансерному лікуванні в «Тараканівській амбулаторії, загальної практики - сімейної медицини»(а.с.10-12 матеріалів провадження №3/559/925/2020), у зв`язку із чим, судове засідання було відкладено на 16.10.2020.

16.10.2020, ОСОБА_1 в судове засідання не з`явився, про час, дату та місце повідомлявся судом вчасно, належним чином, шляхом направлення рекомендованого поштового відправлення(а.с.16 матеріалів провадження №3/559/817/2020), 13.10.2020, через канцелярію суду, ОСОБА_1 особисто подав до суду клопотання про перенесення судового засідання по причині хвороби, до якої було долучено копію рецепту №7424 від 13.10.2020, та копію виписки №551 від 18.09.2020(а.с.18-20 матеріалів провадження №3/559/817/2020), у зв`язку із чим, судове засідання було відкладено на 03.11.2020.

03.11.2020, ОСОБА_1 в судове засідання не з`явився, про час, дату та місце повідомлявся судом вчасно, належним чином, шляхом направлення рекомендованого поштового відправлення(а.с.32 матеріалів провадження №3/559/817/2020), 02.11.2020, за день до визначеної дати судового засідання, через канцелярію суду, ОСОБА_1 особисто подав до суду клопотання про перенесення судового засідання по причині призначення йому медикаментозного лікування, до якої було долучено копію рецепту №7493 від 20.10.2020, та копію виписки №551 від 18.09.2020(а.с.29-30 матеріалів провадження №3/559/817/2020),

Відповідно до п. 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 14 від 23.12.2005 року «Про практику застосування судами України законодавства у справах про деякі злочини проти безпеки дорожнього руху та експлуатації транспорту, а також про адміністративні правопорушення на транспорті», суди повинні неухильно виконувати вимоги ст. 268 КУпАП, щодо розгляду справи про адміністративні правопорушення у присутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності. Під час відсутності зазначеної особи, це можливо у випадках, коли є дані про своєчасне її сповіщення про місце та час розгляду і від неї не надійшло клопотання про його відкладення.

Відповідно до ч. 1 ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини», українські суди при вирішенні справ застосовують Конвенцію та практику Європейського суду з прав людини (далі ЄСПЛ) як джерело права.

Статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основних свобод (далі Конвенція), встановлено, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

Ратифікуючи Конвенцію, Україна взяла на себе обов`язки гарантувати кожній особі права та свободи, закріплені в Конвенції, включаючи право на справедливий судовий розгляд протягом розумного строку.

Поняття справедливого судового розгляду передбачає можливість для особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, бути присутнім на засіданні. Ця можливість випливає із об`єкта і цілі ст. 6 ЄСПЛ, оскільки здійснення прав, гарантованих ст. 6 Конвенції, передбачає можливість вказаної особи бути вислуханою, а також необхідність перевірити точність її тверджень і співвставити їх з матеріалами судової справи.

Разом з тим, керуючись практикою Європейського суду з прав людини, суд виходить з того, що реалізуючи п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду кожна держава-учасниця цієї Конвенції в праві встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких не допустити судовий процес у безладний рух. З цього приводу прецедентним є рішення Європейського суду з прав людини у справі «Круз проти Польщі» від 19.06.2001 року. У вказаному Рішенні зазначено, що право на суд не є абсолютним, воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за самою своєю природою потребує регулювання з боку держави.

З аналізу зазначених норм Конвенції та практики ЄСПЛ вбачається, що питання про порушення ст. 17 Конвенції, яка закріплює один із основоположних принципів Конвенції принцип неприпустимості зловживання правами, може поставати лише у сукупності з іншою статтею Конвенції, положення якої у конкретному випадку дають підстави для висновку про зловживання особою наданим їй правом та потребою з боку держави регулювання доступу до суду.

Суддею відзначається, що законодавством встановлено строки здійснення провадження у справах про притягнення до адміністративної відповідальності з метою забезпечення учасникам процесу визначеності у часі, протягом якого суд розгляне справу. Передусім такі строки слугують інтересам особи, яка зазнає заходів впливу, оскільки наявність визначеного строку дає розуміння того, скільки триватиме такий вплив. Водночас протягом такого строку особу наділено процесуальними правами та обов`язками, що дає особі можливість, в тому числі з використанням адміністративного ресурсу (повноважень суду щодо витребування доказів, допиту свідків тощо), представити суду доводи на захист своєї правової позиції. Добросовісна участь особи у процесі вирішення її справи полягає в активній участі у розгляді її справи і недопущенні зловживань наданими їй правами.

Дотримання балансу між інтересами всіх сторін при розгляді справи покладено на суд, який, вирішуючи питання про права та обов`язки сторін, також зобов`язаний дотримуватися встановлених законодавством правил та строків розгляду справи.

ОСОБА_1 не скористався своїм правом на участь у судовому засіданні та надання пояснень по справі, хоча особисто через канцелярію суду тричі подавав клопотання у справі. Він у жодній формі - ні в усній, ні в письмовій, ні під час складання поліцейськими протоколів про адміністративні правопорушення, ні під час судового розгляду, ні у своїх клопотаннях не надав пояснень по суті справи та не вказував на порушення під час складання протоколів.

Беручи до уваги вищевикладене, суд розцінює поведінку сторони захисту, як форму зловживання правом, маніпуляцією процесуальними нормами, спрямованою на штучне створення умов для закриття провадження у зв`язку з закінченням строку накладення адміністративного стягнення.

Відповідно до рішення Європейського суду з прав людини від 08.11.2005 у справі «Смірнов проти України», згідно з положеннями частини першої статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмет спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи, є порушенням п.1 ст.6 даної Конвенції.

Європейський суд з прав людини в своїх рішеннях, зокрема «Юніон Аліментаріа проти Іспанії» від 07 липня 1989 року, виходить з того, що у випадках коли поведінка учасників судового засідання свідчить по умисний характер їх дій направлений на невиправдане затягування процесу чи зловживання своїм процесуальним правом, суд має реагувати на вказані випадки законними засобами, аби не було зневільовано ключовий принцип верховенство права, в тому числі проводити судове засідання у відсутність особи, якщо таке затягування може нашкодити справі чи іншим учасникам справи.

З огляду на викладене, суд вважає, що підстав для відкладення судового засідання немає, тому розгляд справи проводиться за відсутності ОСОБА_1 .

Продовжуючи розгляд справи у відсутності ОСОБА_1 , суд виходить із змісту ч.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, право особина справедливий і публічний розгляд його справи у продовж розумного строку кореспондується з обов`язком добросовісно користуватися наданими законом процесуальними правами, утримуватись від дій, що зумовлюють затягування судового процесу, та вживати надані процесуальним законом заходи для скорочення періоду судового провадження (п.35рішеннявід 07.07.1989р. Європейського суду з прав людини у справі "Юніон Еліментарія Сандерс проти Іспанії" (Alimentaria Sanders S.A. v.Spain). Обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням ч.1ст.6 даної Конвенції (§66-69 рішення Європейського суду з прав людини від 08.11.2005 у справі "Смірнова проти України").

В судові засідання також викликалися ОСОБА_2 , однак в судове засідання не з`явився, причини неявки суду не повідомив.

Дослідивши матеріали справи, приходжу до наступних висновків.

Статтею 245 КУпАП визначено, що завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

Під всебічним, повним та об`єктивним з`ясуванням всіх обставин справи необхідно розуміти максимально повне дослідження події, яка відбулась, шляхом відібрання пояснень у особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, залучення свідків та вчинення інших необхідних процесуальних дій.

Статтею 280 КУпАП встановлено, що посадова особа при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язана з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до ст.251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, чи засобів фото - і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Статтею 124 КУпАП передбачена відповідальність за порушення учасниками дорожнього руху правил дорожнього руху, що спричинило пошкодження транспортних засобів, вантажу, автомобільних доріг, вулиць, залізничних переїздів, дорожніх споруд чи іншого майна.

Відповідно до п. 10.9ПДР, під час руху транспортного засобу заднім ходом водій не повинен створювати небезпеки чи перешкод іншим учасникам руху. Для забезпечення безпеки руху він у разі потреби повинен звернутися за допомогою до інших осіб.

В рішенні по справі «О' Галлоран та Франціс проти Сполученого Королівства» від 29.06.2007 року, Європейський суд з прав людини у складі його Великої палати (далі Суд) постановив, що будь-яка особа, яка володіє чи керує автомобілем, підпадає під дію спеціальних правил, оскільки володіння та використання автомобілів є таким, що потенційно може завдати серйозної шкоди. Ті, хто реалізували своє право володіти автомобілями та їздити на них, тим самим погодились нести певну відповідальність та виконувати додаткові обов`язки у правовому полі.

Частиною 1 статті 160 КУпАП передбачена відповідальність за торгівлю в містах з рук на вулицях, площах, у дворах, під`їздах, скверах та в інших невстановлених місцях.

Згідно з положеннями ст.9 КУпАП, адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Розглянувши зазначену справу про адміністративні правопорушення та на підставі зібраних у справі доказів суд вважає, що при складанні зазначених адміністративних матеріалу працівниками поліції не було допущено неповноту чи необ`єктивність в оцінюванні дій правопорушника. Судом не було виявлено порушень при зібранні матеріалів для складання протоколу про адміністративні правопорушення.

Матеріали провадження не містять жодних відомостей щодо неправомірних дій працівників поліції під час складання протоколів про адміністративні правопорушення, щодо оскарження цих дій, як і не містять результатів такого оскарження.

Винність ОСОБА_1 у вчиненні 16.08.2020 правопорушення передбаченого ст. 124 КУпАП, підтверджується: протоколом про адміністративне правопорушення від 16.08.2020 серії АПР18 №288148, схемою місця ДТП, письмовими поясненнями ОСОБА_2 (а.с.2,3,4 матеріалів провадження №3/559/817/2020).

Зазначені у вищезазначених протоколах обставини узгоджуються з даними, викладеними в матеріалах справи, з яких ОСОБА_1 порушив п.10.9 Правила Дорожнього руху України та вчинив адміністративне правопорушення передбачене ст.. 124 КУпАП.

Винність ОСОБА_1 у вчиненні 03.08.2020 правопорушення передбаченого ч. 1 ст. 160 КУпАП, підтверджується: протоколом про адміністративне правопорушення від 03.08.2020 серії АПР18 №431440, поясненнями ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , рапортом про реєстрацію події (а.с.2,3,4,5-6 матеріалів провадження №3/559/925/2020).

При призначені виду адміністративного стягнення, суддя враховує особу порушника, характер вчинених правопорушень, який вирізняється особливою суспільною небезпечністю. Тому, для запобігання вчиненню нових правопорушень та виховання ОСОБА_1 в дусі додержання законів України, поваги до правил співжиття необхідно накласти на нього адміністративне стягнення в межах санкції ст. 124 КУпАП у виді штрафу в розмірі двадцяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Відповідно до ст. 40-1 КУпАП судовий збір у провадженні по справі про адміністративне правопорушення у разі винесення судом (суддею) постанови про накладення адміністративного стягнення сплачується особою, на яку накладено таке стягнення.

Керуючись ст.. 36, ч. 1 ст. 130, ст. 173 ст. 283, ст. 284, ст. 294 КУпАП, ЗУ «Про судовий збір», суддя, -

П О С Т А Н О В И В:

Об`єднати справи про вчинення адміністративних правопорушень ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , паспорт НОМЕР_1 ,

№559/1710/20 (провадження №3/559/817/2020) за ст. 124 КУпАП,

№559/1933/20 (провадження №3/559/925/2020) за ч. 1 ст. 160 КУпАП,

в одне провадження, присвоївши об`єднаній справі єдиний №559/1710/20.

Визнати ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , паспорт НОМЕР_1 , винуватим у вчиненні 16.08.2020 адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 124 КУпАП та призначити йому адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 340 (триста сорок) гривень в дохід держави.

Визнати ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , паспорт НОМЕР_1 , винуватим у вчиненні 03.08.2020 адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 160 КУпАП та призначити йому адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 17(сімнадцяти) гривень в дохід держави.

На підставі ст. 36 КУпАП визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , паспорт НОМЕР_1 , остаточне стягнення у виді штрафу в розмірі 340 (триста сорок) гривень в дохід держави.

Стягнути з ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , паспорт НОМЕР_1 , судовий збір в дохід держави в сумі 420 (чотириста двадцять) гривень 40 копійок.

Згідно з ч. 1 ст. 307 КУпАП штраф має бути сплачений порушником не пізніш як через п`ятнадцять днів з дня вручення йому постанови про накладення штрафу, а в разі оскарження або внесення на неї подання прокурора такої постанови - не пізніш як через п`ятнадцять днів з дня повідомлення про залишення скарги або подання без задоволення.

Відповідно до ст. 308 КУпАП у разі несплати правопорушником штрафу у строк, установлений ч. 1 ст. 307 цього Кодексу, постанова про накладення штрафу надсилається для примусового виконання до відділу державної виконавчої служби і у порядку примусового виконання постанови з правопорушника стягується подвійний розмір штрафу, зазначеного у постанові про стягнення штрафу.

Постанова може бути оскаржена протягом 10 днів до Рівненського апеляційного суду через Дубенський міськрайонний суд Рівненської області.

Суддя Р.В.Ралець