справа №619/4187/20
провадження №3/619/2177/20
Постанова

іменем України

28 жовтня 2020 року Суддя Дергачівського районного суду Харківської області Нечипоренко І.М., за участю секретаря судового засідання Носачової І.В., прокурора Івахненка І.С., захисника Мироненка С.С., розглянув у відкритому судовому засіданні справу про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 за вчинення правопорушень, передбачених ч. ч. 1, 2 ст. 172-7 КУпАП,

установив:

Згідно даних протоколу № 521 про адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією, складеного 07.09.2020 старшим оперуповноваженим в ОВС УСР в Харківській області Департаменту стратегічних розслідувань Національної поліції України Байрачним В.І., відповідно до рішення 1 сесії VII скликання від 04.11.2015 Козачолопанської селищної ради Дергачівського району Харківської області «Про оголошення результатів виборів по Козачолопанській селищній раді» було визнано повноваження Козачолопанського селищного голови ОСОБА_1 , який згідно з п.п. «б» п. 1 ч. 1 ст. 3 Закону України «Про запобігання корупції» є суб`єктом відповідальності за вчинення правопорушення, пов`язаного з корупцією. Предметом правопорушення є неповідомлення у встановлених законом випадках та порядку про наявність суперечності між приватним інтересом особи та її службовими чи представницькими повноваженнями. Встановлено, що преміювання міського голови та надання матеріальної допомоги для вирішення соціально - побутових питань, допомоги на оздоровлення у розмірі середньомісячної заробітної плати здійснюється у порядку та розмірі, установлених Постановою КМУ від 09.03.2006 № 268 «Про порядкування структури та умов оплати праці працівників апарату органів виконавчої влади, органів прокуратури, судів та інших органів» у межах ствердженого фонду преміювання та економії фонду заробітної плати. Також відповідно до п. 6 Постанови КМУ від 09.03.2006 № 268- преміювання голів обласних, районних, районних у містах рад, їх заступників, сільських, селищних і міських голів, установлення їм надбавок, надання матеріальної допомоги здійснюється у порядку та у розмірах, визначених цією постановою, у межах затверджених видатків на оплату праці. Рішення про зазначені виплати приймаються відповідною радою. Реальний конфлікт інтересів - це суперечність між приватним інтересом особи та її службовими чи представницькими повноваженнями, що впливає на об`єктивність або неупередженість прийняття рішень, або на вчинення чи не вчинення дій під час виконання зазначених повноважень. Також необхідно брати до уваги те, що ОСОБА_1 преміювавши себе (Розпорядження № 121 від 25 жовтня 2019 ), виконував свої повноваження маючи приватний інтерес, приховавши той факт щодо наявності конфлікту інтересів у вказаному питанні, що вказує на умисність вчинених дій. На виконання вимог частини 2 статті 28 Закону, ОСОБА_1 , будучи головою Козачолопанської селищної ради Дергачівського району Харківської області, вчинив дії в умовах реального конфлікту інтересів під час виконання повноважень, а саме при підписанні «Розпорядження на преміювання працівників селищної ради у жовтні 2019 року» преміювавши себе, підписавши вищезазначене розпорядження власноручно. Враховуючи викладене, ОСОБА_1 , в порушення частини 1 статті 28 Закону, вчинив дії в умовах реального конфлікту інтересів під час виконання повноважень чим, вчинив правопорушення, пов`язане з корупцією, відповідальність за яке передбачена частиною 2 статті 1727 КУпАП. Згідно з Відповіді № 02-21/163 від 02.03.2020 Козачалопанської селищної ради Дергачівського районну Харківської області від ОСОБА_1 повідомлень про наявністі конфлікту інтересів не надходило. ОСОБА_1 перебуваючи на посаді голови Козачолопанської селищної ради Дергачівського районну Харківської області будучи, згідно п. «б», п. 1 ч. 1, ст. 3 Закону №1700-VІІ, суб`єктом на якого поширюється дія цього Закону, при підписанні «Розпорядження на преміювання за жовтень 2019 р.» від 25.10.2019 на преміювання працівників Козачолопанської селищної ради включаючи себе, маючи повноваження щодо визначення розміру премії згідно з Положенням про преміювання працівників апарату Козачолопанської селищної ради підписав розпорядження та згідно з відомістю про нарахування заробітної плати за жовтень місяць отримав премію (в розмірі 11 880 грн.), маючи в даному питанні приватний інтерес,який зумовлений майновим інтересом у вигляді премії під час вказаних дій виник реальний конфлікт інтересів, та при якому ОСОБА_1 вчинив дії в умовах реального конфлікту інтересів, чим вчинив правопорушення, пов`язане з корупцією, передбачене п.1-4 ч.1 ст. 28, Закону України «Про запобігання корупції», ч. 2 ст. 172-7 Кодексу України про адміністративні правопорушення.

Крім того, згідно даних протоколу № 523 про адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією, складеного 07.09.2020 старшим оперуповноваженим в ОВС УСР в Харківській області Департаменту стратегічних розслідувань Національної поліції України Байрачним В.І., ОСОБА_1 перебуваючи на посаді голови Козачолопанської селищної ради Дергачівського районну Харківської області будучи, згідно п. «б», п. 1 ч. 1, ст. 3 Закону №1700-VІІ, суб`єктом на якого поширюється дія цього Закону, при підписанні «Розпорядження на преміювання за вересень 2019 р.» від 20.09.2019 на преміювання працівників Козачолопанської селищної ради включаючи себе, маючи повноваження щодо визначення розміру премії згідно з Положенням про преміювання працівників апарату Козачолопанської селищної ради підписав розпорядження та згідно з відомістю про нарахування заробітної плати за вересень місяць отримав премію (в розмірі 11880 грн), маючи в даному питанні приватний інтерес, який зумовлений майновим інтересом у вигляді премії під час вказаних дій виник реальний конфлікт інтересів, та при якому ОСОБА_1 вчинив дії в умовах реального конфлікту інтересів, чим вчинив правопорушення, пов`язане з корупцією, передбачене п. 1-4 ч. 1 ст. 28, Закону України «Про запобігання корупції», ч. 2 ст. 172-7 Кодексу України про адміністративні правопорушення.

Крім того, згідно даних протоколу № 525 про адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією, складеного 07.09.2020 старшим оперуповноваженим в ОВС УСР в Харківській області Департаменту стратегічних розслідувань Національної поліції України Байрачним В.І., ОСОБА_1 перебуваючи на посаді голови Козачолопанської селищної ради Дергачівського районну Харківської області будучи, згідно п. «б», п. 1 ч. 1, ст. 3 Закону №1700-VІІ, суб`єктом на якого поширюється дія цього Закону, при підписанні «Розпорядження на преміювання за серпень 2019 р.» від 23.08.2019 на преміювання працівників Козачолопанської селищної ради включаючи себе, маючи повноваження щодо визначення розміру премії згідно з Положенням про преміювання працівників апарату Козачолопанської селищної ради підписав розпорядження та згідно з відомістю про нарахування заробітної плати за серпень місяць отримав премію (в розмірі 11160 грн), маючи в даному питанні приватний інтерес, який зумовлений майновим інтересом у вигляді премії під час вказаних дій виник реальний конфлікт інтересів, та при якому ОСОБА_1 вчинив дії в умовах реального конфлікту інтересів, чим вчинив правопорушення, пов`язане з корупцією, передбачене п. 1-4 ч. 1 ст. 28, Закону України «Про запобігання корупції», ч. 2 ст. 172-7 Кодексу України про адміністративні правопорушення.

Крім того, згідно даних протоколу № 527 про адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією, складеного 07.09.2020 старшим оперуповноваженим в ОВС УСР в Харківській області Департаменту стратегічних розслідувань Національної поліції України Байрачним В.І., ОСОБА_1 перебуваючи на посаді голови Козачолопанської селищної ради Дергачівського районну Харківської області будучи, згідно п. «б», п. 1 ч. 1, ст. 3 Закону №1700-VІІ, суб`єктом на якого поширюється дія цього Закону, при підписанні «Розпорядження на преміювання за липень 2019 р.» від 25.07.2019 на преміювання працівників Козачолопанської селищної ради включаючи себе, маючи повноваження щодо визначення розміру премії згідно з Положенням про преміювання працівників апарату Козачолопанської селищної ради підписав розпорядження та згідно з відомістю про нарахування заробітної плати за липень місяць отримав премію (в розмірі 3882 грн), маючи в даному питанні приватний інтерес, який зумовлений майновим інтересом у вигляді премії під час вказаних дій виник реальний конфлікт інтересів, та при якому ОСОБА_1 вчинив дії в умовах реального конфлікту інтересів, чим вчинив правопорушення, пов`язане з корупцією, передбачене п. 1-4 ч. 1 ст. 28, Закону України «Про запобігання корупції», ч. 2 ст. 172-7 Кодексу України про адміністративні правопорушення.

Крім того, згідно даних протоколу № 541 про адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією, складеного 07.09.2020 старшим оперуповноваженим в ОВС УСР в Харківській області Департаменту стратегічних розслідувань Національної поліції України Байрачним В.І., ОСОБА_1 перебуваючи на посаді голови Козачолопанської селищної ради Дергачівського районну Харківської області будучи, згідно п. «б», п. 1 ч. 1, ст. 3 Закону №1700-VІІ, суб`єктом на якого поширюється дія цього Закону, при підписанні «Розпорядження на преміювання за грудень 2018 р.» від 19.12.2018 на преміювання працівників Козачолопанської селищної ради включаючи себе, маючи повноваження щодо визначення розміру премії згідно з Положенням про преміювання працівників апарату Козачолопанської селищної ради підписав розпорядження та згідно з відомістю про нарахування заробітної плати за грудень місяць отримав премію (в розмірі 10540 грн), маючи в даному питанні приватний інтерес, який зумовлений майновим інтересом у вигляді премії під час вказаних дій виник реальний конфлікт інтересів, та при якому ОСОБА_1 вчинив дії в умовах реального конфлікту інтересів, чим вчинив правопорушення, пов`язане з корупцією, передбачене п. 1-4 ч. 1 ст. 28, Закону України «Про запобігання корупції», ч. 2 ст. 172-7 Кодексу України про адміністративні правопорушення.

Відповідно до постанови судді Дергачівського районного суду Харківської області від 23.10.2020 об`єднано в одне провадження адміністративні справи відносно ОСОБА_1 за фактом вчинення правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. ст. 1727 КУпАП (справа №619/4187/20, провадження 3/619/2177/20) та за фактом вчинення правопорушень передбачених ч. 2 ст. 1727: справа №619/4188/20 (провадження 3/619/2178/20), справа №619/4189/20 (провадження 3/619/2179/20), справа №619/4190/20 (провадження 3/619/2180/20), справа № 619/4191/20 (провадження 3/619/2181/20). Об`єднаній справі присвоєно єдиний унікальний номер «619/4187/20».

У судовому засіданні захисник особи, яка притягається до адміністративної відповідальності адвокат Мироненко С.С. заявив клопотання про закриття провадження по справі у зв`язку із закінченням строків накладення адміністративного стягнення, посилаючись на те, що зазначений строк сплив ще 07.07.2020, оскільки датою виявлення правопорушення слід вважати 07.04.2020, коли уповноваженим органом було отримано відомості, які стали підставою для звинувачення ОСОБА_1 у вчиненні пред`явленого йому в вину адміністративного правопорушення.

Прокурор у судовому засіданні проти клопотання заперечував, зазначивши, що датою виявлення правопорушення є дата складення протоколу про адміністративне правопорушення, тобто у даному випадку 07.09.2020, отже строк накладення адміністративного стягнення не сплив.

ОСОБА_1 клопотання захисника підтримує, просить розглянути це питання у його відсутність, про що надав відповідну заяву.

Вислухавши клопотання, думку присутніх осіб, перевіривши матеріали справи, суддя дійшов такого висновку.

Відповідно до вимог ст. ст. 245, 280 КУпАП завданням провадження в справах про адміністративні правопорушення є своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, а орган чи посадова особа при розгляді справи про адміністративне правопорушення, з урахуванням положень, викладених у ст. ст. 251, 252 КУпАП, зобов`язаний з`ясувати чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, а також інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи і, керуючись законом та правосвідомістю, оцінити докази за своїм внутрішнім переконанням в їх сукупності.

Орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному та об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом та правосвідомістю.

Завданням Кодексу України про адміністративні правопорушення є охорона прав і свобод громадян, власності, конституційного ладу України, прав і законних інтересів підприємств, установ і організацій, встановленого правопорядку, зміцнення законності, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі точного і неухильного додержання Конституції і законів України, поваги до прав, честі і гідності інших громадян, до правил співжиття, сумлінного виконання своїх обов`язків, відповідальності перед суспільством (ст.1 КУпАП).

Положення ст. 7 КУпАП передбачають, що ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

При вирішенні питання про притягнення особи до адміністративної відповідальності, першочерговим є встановлення судом дотримання строку накладення адміністративного стягнення, за умови закінчення якого суд або уповноважений орган взагалі позбавлені можливості досліджувати та вирішувати питання про наявність в діях особи ознак адміністративного проступку.

Такий правовий висновок викладений у постанові Верховного Суду від 11.07.2018 у справі №308/8763/15-а.

Положення ч. 4 ст. 38 КУпАП передбачає, що адміністративне стягнення за вчинення правопорушення, пов`язаного з корупцією, а також правопорушень, передбачених статтями 212-15, 212-21 цього Кодексу, може бути накладено протягом шести місяців з дня його виявлення, але не пізніше двох років з дня його вчинення.

У свою чергу суд вважає за необхідне зазначити, що станом на час вчинення інкримінованих ОСОБА_1 правопорушень, а саме: 19.12.2018, 25.07.2019, 23.08.2019, 20.09.2019, 25.10.2019, положення ч. 3 ст. 38 КУпАП передбачало, що адміністративне стягнення за вчинення правопорушення, пов`язаного з корупцією, а також правопорушень, передбачених статтями 164-14, 212-15, 212-21 цього Кодексу, може бути накладено протягом трьох місяців з дня його виявлення, але не пізніше двох років з дня його вчинення.

Водночас, Законом України від 19 вересня 2019 року № 114-IX «Про внесення змін до Закону України «Про публічні закупівлі» та деяких інших законодавчих актів України щодо вдосконалення публічних закупівель» статтю 38 КУпАП викладено у редакції, згідно з якою адміністративне стягнення за вчинення правопорушення, пов`язаного з корупцією, а також правопорушень, передбачених статтями 212-15, 212-21 цього Кодексу, може бути накладено протягом шести місяців з дня його виявлення, але не пізніше двох років з дня його вчинення.

Зазначені вище зміни набрали чинності 19.04.2020.

Відповідно до статті 58 Конституції України, закони та інші нормативно-правові акти не мають зворотної дії в часі, крім випадків, коли вони пом`якшують або скасовують відповідальність особи.

Положення статті 38 КУпАП в новій редакції, яка почала діяти з 19 квітня 2020 року, збільшує строк накладення адміністративного стягнення з трьох до шести місяців, тобто погіршує становище особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, а тому не має зворотної дії в часі і не відновлює строк притягнення до адміністративної відповідальності, який вже сплив.

Враховуючи викладене, в даному провадженні суд керується положенням ч. 3 ст. 38 КУпАП в редакції, які діяла станом на 19.12.2018, 25.07.2019, 23.08.2019, 20.09.2019, 25.10.2019.

При цьому особливістю правопорушень, пов`язаних з корупцією, є те, що початок перебігу строку для накладення адміністративного стягнення розпочинається з дня його виявлення незалежно від того, чи є зазначене порушення триваючим.

Відтак принципове значення для правильного вирішення даної справи має визначення точної дати (дня) виявлення зазначених правопорушень, так як саме від цього часу відраховується відповідний строк.

На думку прокурора часом виявлення порушень є дата складання відповідних протоколів 07 вересня 2020 року.

Натомість, суд вважає, що момент виявлення порушення не можна ототожнювати з часом складення протоколу про адміністративне правопорушення, оскільки останній є засобом не виявлення, а фіксації правопорушення. Факт виявлення порушення це окрема подія, яка завжди передує складанню протоколу про вчинення порушення.

У законодавстві чітко не визначено, що є моментом виявлення правопорушення, тоді як судова практика послідовно пов`язує цей момент з днем виявлення правопорушення саме органом, який уповноважений на складання відповідного протоколу про адміністративне правопорушення, як початкового етапу процедури притягнення особи до адміністративної відповідальності. Днем виявлення правопорушення слід вважати день, коли до уповноваженого органу надійшли будь-які відомості про можливе вчинення адміністративного правопорушення (постанова Верховного Суду від 28.02.2019 в справі №149/2498/17).

Як убачається з матеріалів справи, 04 березня 2020 року Управління стратегічних розслідувань у Харківській області Департаменту стратегічних розслідувань Національної поліції України отримало від селищного голови Козачолопанської селищної ради Дергачівського району Харківської області на 56-ти аркушах матеріали на запит від 17.02.2020 №1036/55/119/01-2020 щодо перевірки можливого порушення вимог та обмежень виконання Закону України «Про запобігання корупції» селищною радою та надання відомостей.

Крім того, 07 квітня 2020 року Управління стратегічних розслідувань у Харківській області Департаменту стратегічних розслідувань Національної поліції України на запит від 13.03.2020 за №1521/55/119/01-2020 отримало від селищного голови Козачолопанської селищної ради Дергачівського району Харківської області на 61-му аркуші матеріали щодо перевірки можливого порушення вимог та обмежень виконання Закону України «Про запобігання корупції» селищною радою та надання відомостей, а саме: копії розрахункових листів ОСОБА_1 за період з 01.01.2018 по теперішній час та копії протоколів з поіменним голосуванням до рішень про преміювання за період з 01.01.2018 по теперішній час.

Тобто, станом на 04 березня 2020 року Управління стратегічних розслідувань у Харківській області володіло відомостями, які могли бути підставою для складання відносно ОСОБА_1 протоколу про адміністративне правопорушення та притягнення останнього до адміністративної відповідальності і ці відомості перевіряли шляхом збирання доказів відповідно до ч. 2 ст. 251 КУпАП, а саме витребування додаткових матеріалів.

Отже, строк для накладення адміністративного стягнення, який на той час складав не шість, а три місяці з дня виявлення правопорушення, сплив 07 липня 2020 року.

Строк накладення адміністративного стягнення у справах про адміністративні правопорушення це певний період часу, протягом якого дія чи подія мають юридичне значення. Цей строк не поновлюється і не продовжується і є гарантією того, що будь-які дії щодо притягнення особи до відповідальності після його закінчення мають бути припинені.

Згідно з п. 7 ч. 1 ст. 247 КУпАП, провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за обставин закінчення на момент розгляду справи про адміністративне правопорушення строків, передбачених ст. 38 цього Кодексу.

Отже, зазначеними положеннями КУпАП передбачено, що закінчення строків накладення адміністративних стягнень є підставою, що виключає провадження у справі на будь-якій стадії, що унеможливлюється здійснення будь-яких заходів, спрямованих на притягнення особи до адміністративної відповідальності та відповідно, встановлення або не встановлення вини.

Приписи 247 статті КУпАП є імперативними і чітко вказують, що суд повинен лише закрити провадження не вирішуючи питання про винуватість особи у вчинення адміністративного правопорушення.

Відповідно до вимог ст. 17 ЗУ «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» від 23.02.2006, суди застосовують рішення Європейського суду з прав людини як джерело права.

Суд також враховує практику Європейського Суду з прав людини (пункт 137 Рішення від 09 січня 2013 року у справі «Олександр Волков проти України» (заява №21722/11) про те, що строки давності слугують кільком важливим цілям, а саме: забезпеченню юридичної визначеності та остаточності, захисту потенційних відповідачів від не заявлених вчасно вимог, яким може бути важко протистояти, та запобігти будь-якій несправедливості, яка могла б виникнути, якби від судів вимагалося виносити рішення щодо подій, що мали місце у віддаленому минулому, на підставі доказів, які через сплив часу стали ненадійними та неповними (див. рішення від 22 жовтня 1996 року у справі «Стаббінгз та інші проти Сполученого Королівства» (StubbingsandOthers v. theUnitedKingdom), п. 51, Reports 1996-IV). Строки давності є загальною рисою національних правових систем договірних держав щодо кримінальних, дисциплінарних та інших порушень.

Суд зазначає, що днем виявлення правопорушення є 04.03.2020, день отримання остаточних матеріалів 07.04.2020, тоді як справа надійшла до суду 23.09.2020, тобто на момент надходження справи до суду тримісячний термін накладення адміністративного стягнення, визначений КУпАП сплинув.

Верховний суд у постанові від 11.07.2018 у справі №308/8763/15-а зауважив, що визначення на законодавчому рівні у статті 38 КУпАП тривалості строків накладення адміністративного стягнення безпосередньо пов`язано з можливістю реального впливу адміністративної відповідальності на суспільні відносини, поведінку суб`єктів, їхню правосвідомість тощо, тобто з можливістю реалізації функцій адміністративної відповідальності, яка втрачається з плином часу. Норма ст.38, п. 7 ч. 1 ст. 247 КУпАП не містить положень про наявність у суду повноважень щодо встановлення обставин вчинення адміністративного правопорушення, наявності вини особи у його вчиненні у разі закриття провадження про адміністративні правопорушення. Крім того, логічне тлумачення абзацу першого статті 247 КУпАП дозволяє дійти висновку, що встановлення зазначених у цій статті юридичних фактів є єдиною необхідною підставою для припинення будь-яких дій щодо притягнення особи до адміністративної відповідальності незалежно від встановлених будь-яких інших обставин, що підлягають з`ясуванню при розгляді справи про адміністративне правопорушення (стаття 280 КУпАП), у тому числі й вини особи у його вчиненні.

Згідно з ч. 3 ст. 284 КУпАП, постанова про закриття виноситься при наявності обставин, передбачених статтею 247 цього Кодексу.

Керуючись ст. 38, 247, 284 КУпАП, суддя

постановив:

Провадження по справі про адміністративне правопорушення у відношенні ОСОБА_1 за ч ч. ч. 1, 2 ст. 172-7 КУпАП закрити на підставі п. 7 ч. 1 ст. 247 КУпАП, у зв`язку з закінченням строку накладення адміністративного стягнення.

Постанова судді у справі про адміністративне правопорушення може бути оскаржена особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником протягом десяти днів з дня винесення постанови. Апеляційна скарга подається до Харківського апеляційного суду через Дергачівський районний суд Харківської області.

Суддя І. М. Нечипоренко