Справа № 603/359/20
Провадження № 3/603/145/2020
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"10" липня 2020 р. м. Монастириська

Монастириський районний суд Тернопільської області в складі:

головуючого судді Гудкова Ю. Г. ,

секретар судового засідання Смолінчук М.М.,

за участі: особи, стосовно якої вирішується питання про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , потерпілої ОСОБА_2 ,

розглянувши матеріали, що надійшли з Монастириського відділення поліції Теребовлянського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Тернопільській області про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , жителя АДРЕСА_1 , не працює,

за ст. 173 Кодексу України про адміністративні правопорушення,

в с т а н о в и в:

Монастириським відділенням поліції Теребовлянського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Тернопільській області надіслано в суд матеріали про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ст. 173 Кодексу України про адміністративні правопорушення (далі КУпАП).

Згідно протоколу про адміністративне правопорушення ГР №054979 від 27.06.2020 року ОСОБА_1 27.06.2020 року приблизно о 18:30 год, перебуваючи в с. Устя-Зелене Монастириського району Тернопільської області, вчиняв протиправні дії відносно ОСОБА_2 , а саме шарпав за верхній одяг, погрожував фізичною розправою, обзивав нецензурними словами, чим вчинив правопорушення, передбачене ст. 173 КУпАП.

ОСОБА_1 у судовому засіданні своєї вини у вчиненні адміністративного правопорушення не визнав та пояснив, що між ним та потерпілою ОСОБА_3 існують неприязні відносини. Конфлікт виник через те, що потерпіла з пасовища загнала на його город п`ять корів, на що він звернув їй увагу, проте фізичною розправою не погрожував, за одяг не шарпав.

Потерпіла ОСОБА_3 у судовому засіданні пояснила, що конфлікт мав місце 27.06.2020 року на пасовищі поблизу с. Устя-Зелене Монастириського району Тернопільської області, який виник та тривав 20 хв, хоча тварина не зайшла на його город, проте ОСОБА_1 ображав її нецензурними словами, шарпав за одяг, та погрожував фізичною розправою.

Відповідно до ст. 280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

У відповідності до ст. 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Відповідно до ч. 1 ст. 9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Згідно ст. 173 КУпАП дрібне хуліганство це нецензурна лайка в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

У постанові пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про хуліганство» №10 від 22.12.2006 року зазначено, що при розгляді справ адміністративних та кримінальних справ про хуліганство необхідно встановлювати всі фактичні обставини справи, в тому числі спрямованість умислу, мотиви, мету, характер дій кожного з учасників хуліганства, з`ясовувати, чи порушив підсудний своїми діями громадський порядок, чи були вони вчинені з мотивів явної неповаги до суспільства, чи супроводжувалися особливою зухвалістю або винятковим цинізмом, а також з`ясовувати причини й умови, що призвели до вчинення хуліганства.

Суб`єктивна сторона даного правопорушення характеризується наявністю вини у формі прямого або непрямого умислу. Особа усвідомлює, що її дії протиправні, вона передбачає, що в результаті їх здійснення будуть порушені громадський порядок і прагне до цього.

Положенням ст. 10 КУпАП передбачено, що адміністративне правопорушення визнається вчиненим умисно, коли особа, яка його вчинила, усвідомлювала протиправний характер своєї дії чи бездіяльності, передбачала її шкідливі наслідки і бажала їх або свідомо допускала настання цих наслідків.

Об`єктом правопорушення, відповідальність за яке визначена ст. 173 КУпАП, є суспільні відносини у сфері громадського порядку, тобто з об`єктивної сторони хуліганство, незалежно від виду відповідальності (адміністративної чи кримінальної), характеризується порушенням громадського порядку.

Обов`язковою ознакою об`єктивної сторони вищевказаного правопорушення є місце його скоєння, а саме громадське місце, яке дістало законодавче визначення - частина (частини) будь-якої будівлі, споруди, яка доступна або відкрита для населення вільно, чи за запрошенням, або за плату, постійно, періодично або час від часу, зокрема під`їзди, а також підземні переходи, стадіон (п. 1 ст. 1 Закону України «Про заходи щодо попередження та зменшення вживання тютюнових виробів і їх шкідливого впливу на здоров`я населення» від 22.09.2005 року).

Суд ураховує те, що для кваліфікації дій особи за ст. 173 КУпАП необхідна наявність у цих діях хуліганського мотиву. Хуліганські дії завжди посягають на громадський порядок. Особливість мотиву хуліганства полягає у причинній зумовленості. Спонуки вчинити такі дії можуть бути різні. Поєднує їх те, що вони, здебільшого, позбавлені будь-якої необхідності, нерідко постають із бажання особи показати свою ніби вищість (винятковість), чи з розгнузданого самолюбства, пов`язаного з неповагою до особи, людської гідності, байдужим ставленням до законів і правил поведінки.

У судовому засіданні не знайшло підтвердження, а також і не вбачається із матеріалів справи наявність умислу на порушення громадського порядку.

Як убачається з протоколу про адміністративне правопорушення ГР №054979 від 27.06.2020 року, ОСОБА_1 27.06.2020 року приблизно о 18:30 год, перебуваючи в с. Устя-Зелене Монастириського району Тернопільської області, вчиняв протиправні дії відносно ОСОБА_2 , а саме шарпав за верхній одяг, погрожував фізичною розправою, обзивав нецензурними словами, чим вчинив правопорушення, передбачене ст. 173 КУпАП.

Як ствердили у судовому засіданні ОСОБА_1 та потерпіла ОСОБА_2 , події конфлікту відбувалися у присутності свідка.

Однак, матеріали справи не містять даних про наявність будь-яких свідків, а також відсутні письмові пояснення учасників конфлікту.

Як убачається з наявної у матеріалах справи довідки характеристики, виданої Устя-Зеленською сільською радою від 30.06.2020 року №221, за час проживання на території сільської ради на ОСОБА_1 скарг на його поведінку не поступало.

Суд вважає, що матеріали справи не містять доказів того, що ОСОБА_1 порушив громадський порядок чи спокій громадян, а досліджені матеріали справи дають підстави стверджувати те, що конфлікт між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 виник на ґрунті неприязних відносин, а будь-які нецензурні висловлювання на ґрунті особистих неприязних відносин не дають підстав вважати доведеним порушення громадського порядку, тому в діях ОСОБА_1 відсутній хуліганський мотив.

Таким чином, доводи ОСОБА_1 у судовому засіданні про те, що він не вчиняв хуліганських дій у судовому засіданні не спростовані, у матеріалах справи відсутні, а судом не здобуті достатні належні та допустимі докази на підтвердження факту вчинення ОСОБА_1 адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП.

Розглядаючи справу про адміністративне правопорушення, суд, з урахуванням вимог ст. 252 КУпАП, оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

За даних обставин, суд приходить до переконання, що в діях ОСОБА_1 відсутній склад адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП.

Положенням п. 1 ст. 247 КУпАП передбачено, що провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочате, а розпочате підлягає закриттю в разі відсутності складу правопорушення.

На підставі наведеного, провадження в справі про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за ст. 173 КУпАП слід закрити, за відсутності у його діях складу адміністративного правопорушення.

Керуючись ст.ст. 247, 283, 284 КУпАП,

п о с т а н о в и в:

Провадження в справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 за ст. 173 КУпАП закрити.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Постанова може бути оскаржена особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником протягом десяти днів з дня винесення постанови.

Апеляційна скарга подається до Тернопільського апеляційного суду через Монастириський районний суд Тернопільської області.

Головуючий суддя Ю. Г. Гудкова