Провадження № 3/161/3945/20
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

м.Луцьк 24 вересня 2020 року

Суддя Луцького міськрайонного суду Крупінська С.С., розглянувши справу про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , жителя АДРЕСА_1 , -

-за вчинення правопорушення передбаченого ст. 44-3 Кодексу України про адміністративні правопорушення, -

ВСТАНОВИВ:

Згідно протоколу про адміністративне правопорушення серії ГП № 693066 від 19.08.2020 року близько 04:30 год., перебував в громадському місці без захисної маски, а саме в приміщенні Луцького районного відділу поліції та поруч на вул. Боженка, 34 в м. Луцьку, чим порушив вимоги Постанови Кабінету Міністрів України № 211 від 11.03.2020 року п. 2 пп.1.

Своїми діями ОСОБА_1 вчинив адміністративне правопорушення, передбачене ст. 44-3 КУпАП.

В суді ОСОБА_1 свою вину не визнав, просив закрити провадження у справі.

Відповідно до ст.280КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Як зазначено в ст. 252 КУпАП, орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Так, в ході розгляду справи судом були досліджені матеріали справи про адміністративне правопорушення, а саме: протокол про адміністративне правопорушення серії ГП № 693066 від 19.08.2020 року, досліджено відеозапис.

Оцінюючи надані суду докази в їх сукупності, суд керується основними конституційними засадами судочинства, визначеними ст. 129 Конституції України, до яких відноситься забезпечення доведеності вини, змагальність сторін та свобода в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості, а також ст.62Конституції України та загальними принципами права, згідно яких усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь та доказування не може ґрунтуватись на припущеннях.

Також суд враховує висновки Європейського суду з прав людини, викладені зокрема в рішенні від 09.09.2011 року у справі «Лучанінова проти України», від 15.05.2018 року у справі «Надточій проти України», який неодноразово зазначав, що до провадження в справах про адміністративні правопорушення застосовується кримінальний аспект та відповідні гарантії ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, зокрема згідно яких кожен, кого обвинувачено у вчиненні кримінального правопорушення, вважається невинуватим доти, доки його вину не буде доведено в законному порядку.

Зміст стандарту доведення поза розумним сумнівом надано, зокрема, в постанові Верховного Суду від 04.07.2018 року по справі № 688/788/15-к, згідно якої вказаний стандарт означає, що сукупність обставин справи, встановлена під час судового розгляду, виключає будь-яке інше розумне пояснення події, яка є предметом судового розгляду, крім того, що інкримінований злочин був вчинений і обвинувачений є винним у вчиненні цього злочину.

Верховний Суд в постанові від 27.06.2019 року зазначив, що висновок про наявність чи відсутність в діях особи складу адміністративного правопорушення повинен бути обґрунтований, тобто зроблений на підставі всебічного, повного і об`єктивного дослідження всіх обставин та доказів, які підтверджують факт вчинення адміністративного правопорушення. Притягнення особи до адміністративної відповідальності можливе лише за умови наявності юридичного складу адміністративного правопорушення, в тому числі, встановлення вини особи у його вчиненні, яка підтверджена належними та допустимими доказами.

Відповідно до ст.278КУпАП орган (посадова особа) при підготовці до розгляду справи про адміністративне правопорушення вирішує, зокрема, чи правильно складено протокол та інші матеріали справи про адміністративне правопорушення.

Згідно ст.44-3КУпАП відповідальність наступає за порушення правил щодо карантину людей, санітарно-гігієнічних, санітарно-протиепідемічних правил і норм, передбачених Законом України «Про захист населення від інфекційних хвороб», іншими актами законодавства, а також рішень органів місцевого самоврядування з питань боротьби з інфекційними хворобами.

Отже, диспозиція цієї статті за своїм змістом є бланкетною адміністративно правовою нормою, яка лише називає або описує правопорушення, а для повного визначення його ознак відсилає до інших норм.

В протоколі про адміністративне правопорушення серії ГП № 693066 від 19 серпня 2020 року, при викладенні суті правопорушення, зазначено, що ОСОБА_1 порушив вимоги пп. 1 п. 2 постанови КМУ від 11.03.2020 № 211.

Однак, станом на дату складання протоколу п. 2 постанови Кабінету Міністрів України № 211від 11.03.2020 виключено на підставі постанови Кабінету Міністрів України№ 392 від 20.05.2020 року, яка набрала чинності 21.05.2020 року.

Тобто, інспектор СРПП Луцького РВП Луцького ВП ГУНП у Волинській області Косило А.М. вбачає в діях ОСОБА_1 порушення правової норми, яка є неіснуючою, у зв`язку з чим, суд не вбачає в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 44-3 КУпАП.

Відповідно до вимог п. 1 ст.247КУпАП провадження по справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

За таких обставин, провадження у справі відносно ОСОБА_1 за ст. 44-3 КУпАП підлягають закриттю на підставі п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП.

Керуючись ст. ст. 44-3, 247, 283, 284 КУпАП, суддя, -

П О С Т А Н О В И В:

Провадження у справі відносно ОСОБА_1 за ст. 44-3 КУпАП закрити на підставі п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП у зв`язку з відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена до Волинського апеляційного суду через Луцький міськрайонний суд протягом десяти днів з дня її винесення.

Суддя Луцького міськрайонного суду С.С.Крупінська