Справа № 214/4867/20
3/214/2335/20
П О С Т А Н О В А

Іменем України

20 липня 2020 року м. Кривий Ріг

Суддя Саксаганського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області Євтушенко О.І., розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду матеріали, які надійшли від Саксаганського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровській області про притягнення до адміністративної відповідальності:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, який зареєстрований та проживає за адресою: АДРЕСА_1 ,

за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч.2 ст.185-2 КУпАП, -

ВСТАНОВИВ:

09 липня 2020 року о 10-20 год. ОСОБА_2 , знаходячись в залі судового засідання №2 Саксаганського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області за адресою: вул. Демиденка, 3а у м. Кривому Розі, при розгляді клопотання слідчого про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо підозрюваного ОСОБА_3 , не виконував розпорядження головуючого судді, чим порушував порядок під час судового засідання. На неодноразові попередження головуючого судді про відповідальність за неповагу до суду ОСОБА_2 не реагував. Головуючим суддею Ткаченком А.В. було оголошено ухвалу про видалення ОСОБА_2 із зали судового засідання, яку останній категорично відмовлявся виконувати, тим самим проявляючи зневагу до суду. Правопорушення вчинено ОСОБА_2 повторно протягом року після накладення адміністративного стягнення за ч.1 ст.185-3 КУпАП за постановою Саксаганського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області від 27 березня 2020 року, яка набрала законної сили 07 квітня 2020 року.

В судове засідання ОСОБА_2 повторно не з`явився, про час та місце розгляду справи повідомлявся неодноразово у встановленому законом порядку належним чином, причини неявки суду не відомі. При цьому, суд критично відноситься до заяв-повідомлень ОСОБА_2 щодо відмови від SMS - повідомлень про дату та час розгляду справи. Так, зазначені заяви-повідомлення за своїм змістом підтверджують обізнаність ОСОБА_2 про дату та час розгляду справи, оскільки містять відповідну інформацію та подані в день, коли судом призначено розгляд справи про адміністративне правопорушення, однак до початку судового засідання.

Керуючись практикою Європейського суду з прав людини, суд виходить з того, що реалізуючи п.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду, кожна держава учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких не допустити судовий процес у безладний рух. З цього приводу прецедентним є рішення Європейського суду з прав людини у справі «Креуз проти Польщі» № 28249/95 від 19 червня 2001 року, в п.53 якого зазначено, що «…право на суд не є абсолютним, воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за самою своєю природою потребує регулювання з боку держави ...», тобто уникнення зловживання суб`єктами такими правами.

За вимогами ч.2 ст. 277 КУпАП справа про адміністративне правопорушення, передбачене ст. 185-3 КУпАП розглядається протягом доби.

Враховуючи викладене, з метою забезпечення розумного строку розгляду судом справи, уникнення зловживання процесуальними правами особою, яка притягується до адміністративної відповідальності задля ухилення від відповідальності, суд вважає за можливе справу розглянути за відсутності ОСОБА_2 на підставі наявних доказів, оскільки положення ч.2 ст.268 КУпАП не містять імперативного припису щодо обов`язкової його участі в судовому засіданні під час розгляду даної категорії справ.

Відповідно до ст.245 КУпАП, завданням провадження у справах про адміністративне правопорушення є своєчасне, повне, всебічне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності із законом.

В розумінні ст.280 КУпАП, під час розгляду справи про адміністративне правопорушення орган (посадова особа) зобов`язаний з`ясувати, зокрема, чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, а також з`ясувати інші обставини, які мають значення для правильного вирішення справи.

Вимогами ст.252 КУпАП передбачено, що орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Суд, дослідивши письмові докази по справі, надавши їм оцінку в сукупності, приходить до висновку про винуватість ОСОБА_2 у вчиненні інкримінованого йому адміністративного правопорушення.

Так, ч.2 ст.185-3 КУпАП передбачена адміністративна відповідальність за неповагу до суду, що виразилась у злісному ухиленні від явки в суд свідка, потерпілого, позивача, відповідача або в непідкоренні зазначених осіб та інших громадян розпорядженню головуючого чи в порушенні порядку під час судового засідання, а так само вчинення будь-ким дій, які свідчать про явну зневагу до суду або встановлених у суді правил, вчинені особою повторно протягом року після накладення адміністративного стягнення.

Згідно зі ст.129 Конституції України за неповагу до суду чи судді винні особи притягаються до юридичної відповідальності.

Відповідно до ст.50 Закону України «Про судоустрій і статус суддів», прояв неповаги до суду чи судді з боку осіб, які є учасниками процесу або присутні в судовому засіданні, має наслідком відповідальність, установлену законом.

Як зазначено в п.16 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 13 червня 2007 року №8 «Про незалежність судової влади», у кожному випадку, коли буде встановлено, що особа вчинила умисні дії, які свідчать про неповагу до суду, необхідно вирішувати питання про притягнення винних до відповідальності за ст.185-3 Кодексу України про адміністративні правопорушення.

Об`єктом цього правопорушення є суспільні відносини у сфері судоустрою.

Об`єктивна сторона правопорушення, передбаченого вказаною статтею, полягає вчиненні таких дій: у злісному ухиленні від явки в суд свідка, потерпілого, позивача, відповідача або в непідкоренні зазначених осіб та інших громадян розпорядженню головуючого чи в порушенні порядку під час судового засідання, а так само вчинення будь-яких дій, які свідчать про явну зневагу до суду або встановлених у суді правил. Кримінально-процесуальний та Цивільний процесуальний кодекси України, Кодекс адміністративного судочинства України та інші правові акти встановлюють певні правила поведінки у суді, які є обов`язковими для всіх учасників судового засідання. Правопорушення передбачене даною статтею може вчинюватися шляхом різноманітних дій: у вербальній формі, шляхом жестикуляції, шляхом бездіяльності під час непідкорення вимогам головуючого у судовому засіданні, неявки до суду осіб, які визнані у встановленому законодавством порядку свідками, потерпілими, позивачами або відповідачами, експертами, перекладачами тощо.

Суб`єкт адміністративного проступку особи, що є учасниками судового процесу.

Суб`єктивна сторона правопорушення характеризується наявністю вини як у формі умислу, так і у формі необережності.

Відповідно до ст. 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

З протоколу про адміністративне правопорушення №0002 від 09 липня 2020 року слідує, що 09 липня 2020 року о 10.20 год. ОСОБА_2 , знаходячись в залі судового засідання №2 Саксаганського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області за адресою: вул. Демиденка, 3а у м. Кривому Розі, при розгляді клопотання слідчого про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо підозрюваного ОСОБА_3 , не виконував розпорядження головуючого судді, чим порушував порядок під час судового засідання. На неодноразові попередження про відповідальність за неповагу до суду ОСОБА_2 не реагував. Головуючим суддею Ткаченком А.В. було оголошено ухвалу про видалення ОСОБА_2 із зали судового засідання, яку останній категорично відмовлявся виконувати, проявляючи зневагу до суду.

Крім вищезазначеного протоколу про адміністративне правопорушення, вина ОСОБА_2 у скоєнні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.2 ст.185-3 КУпАП, підтверджується іншими письмовими доказами:

- - звукозаписом, на якому зафіксований перебіг судового засідання від 09 липня 2020 року у справі №214/4794/20;

- письмовими поясненнями свідків ОСОБА_4 та ОСОБА_5 , які були присутніми в судовому засіданні під час розгляду клопотання слідчого про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо підозрюваного ОСОБА_3 , коли ОСОБА_2 , будучи присутнім в судовому засіданні, проявляв неповагу до суду своїми діями, поведінкою, висловлюваннями та ігнорував зауваження і розпорядження головуючого судді;

- актом щодо неможливості вручення копії протоколу про адміністративне правопорушення від 09 липня 2020 року, відповідно до якого старшим судовим розпорядником Рабченюк В.С. в залі судового засідання №2 Саксаганського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області, в присутності судового розпорядника ОСОБА_6 та секретаря судового засідання Фастовець Ю.Ю. було складено протокол про адміністративне правопорушення за ч.2 ст.185-3 КУпАП відносно ОСОБА_2 . На прохання старшого судового розпорядника Рабченюк В.С. надати документи, які посвідчують його особу, ОСОБА_2 відмовився. ОСОБА_7 намагалася роз`яснити ОСОБА_2 його права і обов`язки, відповідно до ст.268 КУпАП та вручити пам`ятку про права та обов`язки особи, яка притягається до адміністративної відповідальності. Однак ОСОБА_2 відмовився від ознайомлення з протоколом про адміністративне правопорушення, а також надати пояснення, підписати його та отримати копію;

Так, з відтвореного судом аудіо запису судового засідання від 09 липня 2020 року вбачається, що під час судового засідання ОСОБА_2 , порушуючи визначений КПК України порядок під час судового засідання, стояв біля трибуни суду, розмовами та викриками заважаючи проводити судове засідання, не підкорявся розпорядженню головуючого судді припинити ці дії, на зауваження та попередження головуючого не реагував, продовжував зазначені дії, що свідчить про явну зневагу до суду. Як наслідок головуючим у справі була постановлена ухвала, без виходу до нарадчої кімнати, про видалення ОСОБА_2 із зали судового засідання, яку ОСОБА_2 не виконав, продовжуючи при цьому свою протиправну поведінку.

Факт вчинення ОСОБА_2 правопорушення повторно протягом року після накладення стягнення підтверджується постановою Саксаганського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області від 27 березня 2020 року, яка набрала законної сили 07 квітня 2020 року.

Приймаючи до уваги викладене, дослідивши всі докази у їх сукупності, суд приходить до висновку про доведеність вини ОСОБА_2 у вчиненні правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 185-3 КУпАП, та з урахуванням вище викладеного, особи ОСОБА_2 , його відношення до проступку, рівень вини у вчиненні проступку та інших вимог ст. 33 КУпАП, приходить до висновку про необхідність накладення на останнього адміністративного стягнення у виді штрафу.

Відповідно до ст. 40-1 КУпАП, судовий збір у провадженні по справі про адміністративне правопорушення у разі винесення судом (суддею) постанови про накладення адміністративного стягнення сплачується особою, на яку накладено таке стягнення.

Керуючись ст. ст. 33-35, 40-1, 221, 280, 283, 284, 185-3 ч.2, 307, 308 КУпАП, суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

Визнати ОСОБА_1 винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.2 ст.185-3 КУпАП, та накласти на нього адміністративне стягнення у виді штрафу в розмірі 160 (ста шістдесят) неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 2720 (дві тисячі сімсот двадцять) грн. 00 коп. в дохід держави.

Стягнути з ОСОБА_1 в дохід держави судовий збір в сумі 420 (чотириста двадцять) гривень 40 копійок.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги. Постанова може бути оскаржена особою, щодо якої її винесено, захисником та потерпілим упродовж десяти днів з дня винесення постанови. Апеляційна скарга подається до Дніпровського апеляційного суду через Саксаганський районний суд м. Кривого Рогу Дніпропетровської області.

Строк пред`явлення постанови до виконання протягом трьох місяців з дня її винесення. В разі оскарження постанови перебіг строку давності зупиняється до розгляду скарги.

Суддя О.І. Євтушенко