Провадження №3/932/437/20
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

09 липня 2020 року суддя Бабушкінського районного суду м.Дніпропетровська Марущак С.Л., розглянувши адміністративний матеріал, який надійшов з Шевченківського ВП ДВП ГУНП в Дніпропетровській області у відношенні:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який не працює, мешкає: АДРЕСА_1 ,

про притягнення до адміністративної відповідальності за ст. 173 КУпАП,-

В С Т А Н О В И В :

Відповідно протоколу про адміністративне правопорушення від 23 жовтня 2019 року, ОСОБА_1 23.10.2019, приблизно о 15 год. 30 хв., знаходячись в приміщенні Дніпровського апеляційного суду в кабінеті №8 по вул. Харківській, 13 в м. Дніпро, під час судового засідання розбив запальничкою монітор, чим скоїв дрібне хуліганство та спричинив пошкодження майна.

В суді ОСОБА_1 свою вину у вчинені адміністративного правопорушення не визнав та пояснив суду, що 23 жовтня 2019 року він прибув до Дніпровського апеляційного суду в судове засідання, щодо розгляду його апеляційної скарги. Під час судового засідання він намагався звернути увагу колегії суддів стосовно порушення ними юрисдикції розгляду справи, на що останні не реагували. В ході судового засідання вони звертались на його адресу, як «обвинувачений», надавали слово лише представнику відповідача. Не витримавши такої неповаги, він дійсно кинув запальничку, однак умислу завдання шкоди в нього не було, діяв в стані необхідної оборони. Під час судового засідання, порядок в залі судового засідання не порушував, нецензурною лайкою не висловлювався та нікого не ображав.

Розглянувши матеріали справи, вважаю, необхідним справу про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за ст.173 КУпАП провадженням закрити з наступних підстав.

Так, при розгляді справи про адміністративне правопорушення суд, відповідно до вимог ст. ст. 245, 280 КУпАП, повинен з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, а також з`ясувати інші факти, що мають значення для правильного вирішення справи.

Стаття 251 зазначає, що доказами по справі є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Статтею 173 КУпАП передбачена адміністративна відповідальності за дрібне хуліганство, тобто нецензурна лайка в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

У зв`язку з цим слід зазначити, що згідно ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» суди застосовують при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод та практику Європейського суду з прав людини (далі ЄСПЛ) як джерело права.

Зокрема, в контексті рішення ЄСПЛ «Надточій проти України» (рішення від 15.05.2008, заява N7460/03) правопорушення, яке розглядається, має ознаки, притаманні «кримінальному обвинуваченню» у значенні статті 6 Конвенції, що вимагає дотримання стороною обвинувачення, яку в цій справі представляє автор протоколу про адміністративне порушення, відповідного доказового забезпечення, що передбачає такий рівень доказування, який не залишає жодних розумних сумнівів щодо доведеності вини обвинуваченого. Санкція ст. 173 КУпАП передбачає досить суворе стягнення у вигляді адміністративного арешту, а тому дана справа про адміністративне правопорушення розглядається з дотриманням стандартів ЄСПЛ, притаманних кримінальному провадженню.

Диспозицією ст. 173 КУпАП визначено, що дрібним хуліганством є нецензурна лайка в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Об`єктом правопорушення при цьому є суспільні відносини у сфері громадського порядку. Громадський порядок - це обумовлена потребами суспільства система врегульованих правовими та іншими соціальними нормами система відносин, що складаються у громадських місцях в процесі спілкування людей, і яка має на меті забезпечення спокійної обстановки суспільного життя, нормальних умов для праці і відпочинку людей, для діяльності державних органів, а також підприємств, установ та організацій.

Об`єктивна сторона правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, полягає у нецензурній лайці в громадських місцях, образливому ставленні до громадян та інших діях, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Обов`язковою ознакою адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП є вина особи, що притягується до адміністративної відповідальності, у формі прямого або непрямого умислу. При цьому особа усвідомлює, що її дії протиправні, вона передбачає, що в результаті їх здійснення буде порушено громадський порядок і прагне саме цього.

У відповідності до ч. 2 ст. 251 КУпАП обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу.

Як слідує зі змісту протоколу про адміністративне правопорушення, 23 жовтня 2019 року, приблизно о 15 год. 30 хв., ОСОБА_1 знаходячись в приміщенні Дніпровського апеляційного суду в кабінеті №8 по вул.Харківській, 13 в м.Дніпро, під час судового засідання розбив запальничкою монітор, чим скоїв дрібне хуліганство та спричинив пошкодження майна, однак в протоколі адміністративного правопорушення не зазначені свідки події.

Допитаний в суді свідок ОСОБА_2 , який працює головним спеціалістом відділу ГДМТЗ Дніпровського апеляційного суду, пояснив, що 23 жовтня 2019 року його було викликано до зали судового засідання, як матеріально відповідальну особу, для написання заяви щодо вищезазначеного інциденту. Безпосереднім свідком інциденту він не був, однак прибувши в зал судового засідання побачив розбитий по центру екран телевізора. ОСОБА_1 в залі на той час вже не було. Наскільки йому відомо, у ОСОБА_1 виник конфлікт із суддею під час судового засідання, але йому не відомо чи висловлювався хтось нецензурною лайкою. Особисто сам не бачив, щоб з боку ОСОБА_1 чинились хуліганські дії направлені на порушення громадського порядку. По прибутті співробітників поліції він написав заяву про пошкодження майна.

В матеріалах справи, окрім протоколу про адміністративне правопорушення, відсутні будь-які інші докази, які б взагалі підтверджували факт вчинення адміністративного правопорушення, зокрема відсутній протокол огляду пошкодженого майна.

Відсутні також докази того, що дії ОСОБА_1 були направлені на порушення громадського порядку та вчинені з хуліганських мотивів. Навпаки, в судовому засіданні встановлено, що поведінка ОСОБА_1 стосувалася лише порушенням, на його думку, прав в судовому засіданні, що і зумовило його поведінку. Мети щодо порушення громадського порядку у ОСОБА_1 не було.

З урахуванням наведеного, в даному випадку відсутні такі суб`єктивні ознаки правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП, - як мотив вчинення і направленість умислу, котрі є основними критеріями, які відрізняють дрібне хуліганство від суміжних правопорушень та злочинів, а також відсутні дії, які згідно ст.173 КУпАП становлять об`єктивну сторону даного правопорушення.

Вищевикладене свідчить про те, що Національною поліцією не дотримано відповідного доказового забезпечення, що передбачає такий рівень доказування, який не залишає жодних розумних сумнівів щодо доведеності вини особи, яка притягається до адміністративної відповідальності

Згідно ст. 62 Конституції України обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, одержаних незаконним шляхом та на припущеннях, а усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачяться на її користь.

На підставі викладеного у зв`язку з тим, що провина ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення за ст.173 КУпАП є не доведеною, оскільки ні протокол про адмінправопорушення, ні матеріали справи, не містять достатніх належних та допустимих доказів винуватості ОСОБА_1 у скоєнні дрібного хуліганства, суд вважає необхідним адміністративну справу провадженням закрити у зв`язку з відсутністю доказів причетності ОСОБА_1 до вчинення адміністративного правопорушення.

Керуючись ст.247, ст.ст.283, 284 КУпАП,-

П О С Т А Н О В И Л А :

Справу про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 провадженням закрити за відсутністю в його діях складу та події адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП.

Постанова судді може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду через Бабушкінський районний суд м. Дніпропетровська особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником протягом десяти днів з дня винесення постанови.

Суддя

Бабушкінського районного суду С.Л.Марущак

м.Дніпропетровська