Справа № 203/2498/20
Провадження № 3/0203/1723/2020
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

05.08.2020 року суддя Кіровського районного суду м. Дніпропетровська Католікян М.О., розглянувши матеріали справи про адміністративне правопорушення, складені відносно ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, що мешкає за адресою АДРЕСА_1 , якого притягнуто до адміністративної відповідальності, передбаченої ст. 173 КУпАП,

в с т а н о в и в:

09 липня 2020 року до Кіровського районного суду м. Дніпропетровська з відділу адміністративної практики УПП в Дніпропетровській області надійшла справа про адміністративне правопорушення, складена відносно ОСОБА_1 .

В протоколі про адміністративне правопорушення серії ГП за №304451 від 06.07.2020 року зазначено, що 06.07.2020 о 00 год. 10 хв. ОСОБА_1 ,. перебуваючи в стані алкогольного сп`яніння біля кафе «SVOI», розташованого на пл. Вокзальній, 1 в місті Дніпрі, висловлювався нецензурною лайкою, чим порушив спокій і громадську мораль громадян.

У судове засідання ОСОБА_1 не з`явився, був повідомлений належним чином, про що свідчить його особистий підпис у протоколі. Клопотань про відкладення до суду не надав, про причини неявки не повідомив.

Згідно зі ч. 2 ст. 7 КУпАП, провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

На підставі ст. 2 ЗУ «Про судоустрій і статус суддів» суд, здійснюючи правосуддя на засадах верховенства права, забезпечує кожному право на справедливий суд та повагу до інших прав і свобод, гарантованих Конституцією і законами України, а також міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України.

Відповідно до ст. 280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Згідно зі ст. 251 КУпАП обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу.

Відповідно до ст. 252 КУпАП орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Відтак, вирішуючи питання щодо результату розгляду даної справи, суд звертає увагу, що зважаючи на засади, визначені основним законом, а також положеннями особливої частини КУпАП, можна стверджувати, що винуватість особи, яка притягається до адміністративної відповідальності має бути встановлена поза розумним сумнівом, а усі докази, які викликають сумнів повинні трактуватись на користь особи, яка притягається до відповідальності.

Також, відповідно до п. 15 розділу 2 Інструкції з оформлення матеріалів про адміністративне правопорушення в органах поліції, до протоколу про адміністративне правопорушення долучаються, окрім іншого, пояснення свідків, що містять інформацію про правопорушення.

Кваліфікуючою ознакою правопорушення, відповідальність за яке встановлена ст. 173 КУпАП є дрібне хуліганство, тобто нецензурна лайка в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Одже, дане правопорушення передбачає обов`язкову наявність одного чи декількох потерпілих, стосовно яких скоєно дрібне хуліганство, в чий бік висловлено нецензурною лайкою, або заподіяно образливе чіпляння, інші подобні дії, або свідків дій, що можуть порушити громадський порядок і спокій громадян.

Всупереч цьому, з протоколу про адміністративне правопорушення та матеріалів вбачається, що потерпілі та свідки правопорушення відсутні, а в якості доказів скоєння адміністративного правопорушення долучено виключно рапорт працівника поліції та витяг з ІПС АРМОР, які загалом не можуть бути самостійними, достатніми доказами адміністративного правопорушення.

Таким чином, оцінивши наявні докази, а також противопоставивши їх, неможливо дійти однозначного та беззаперечного висновку щодо наявності в діях останнього складу адміністративного правопорушення, адже в матеріалах справи відсутній обсяг доказів, який міг би свідчити про протилежне.

Крім того, до матеріалів справи про адміністративне правопорушення додано медичну довідку №9679, однак зрозуміти, що саме зазначений документ підтверджує саме в цій справі суду не зрозуміло.

Згідно ст. 62 Конституції України обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, одержаних незаконним шляхом та на припущеннях, а усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь. Отже, враховуючи, що згідно ст. 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи, суд, оцінивши наявні в даній адміністративній справі докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю, приходить до висновку про відсутність поставленого у вину органом поліції в діях ОСОБА_1 адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, у зв`язку з чим справа про адміністративне правопорушення підлягає закриттю на підставі п. 1 ч. 1 ст. 247 КупАП, за відсутністю події адміністративного правопорушення.

Керуючись ст. 7, 247, 252, 280, 283, 284, 285 КУпАП,

п о с т а н о в и в:

Провадження в справі про адміністративне правопорушення у відношенні ОСОБА_1 за ст. 173 КУпАП закрити у зв`язку з відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.

Постанова набирає чинності після закінчення строку на її оскарження.

Постанова може бути оскаржена протягом десяти днів з дня винесення постанови.

Апеляційна скарга на постанову подається до Дніпровського апеляційного суду через Кіровський районний суд м. Дніпропетровська.

Суддя М.О. Католікян