Справа № 583/2112/20
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

03 липня 2020 року м. Охтирка Сумська область

Суддя Охтирського міськрайонного суду Сумської області Ярошенко Т.О., розглянувши матеріали, які надійшли від Охтирського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Сумській області про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянки України, пенсіонерки, зареєстрованої та проживаючої за адресою: АДРЕСА_1 , протокол про адміністративне правопорушення від 31.05.2020 року серія ВАБ №322766,

за ст. 173 Кодексу України про адміністративні правопорушення, -

ВСТАНОВИВ:

01.07.2020 року до суду надійшов протокол відносно ОСОБА_1 за ст. 173 Кодексу України про адміністративні правопорушення в тому, що вона 31.05. 2020 року о 15 год. 40 хв. перебуваючи в м. Охтирка поблизу будинку №146 по вул. Гоголя ображала нецензурною лайкою сусідку ОСОБА_2 , чим порушила громадський порядок і спокій громадян.

ОСОБА_1 в судовому засіданні свою вину у вчиненні адміністративного правопорушення передбаченого ст. 173 КУпАП не визнала та суду пояснила, що 31.05.2020 року близько 15 год. 40 хв. вона перебувала на своєму городі поблизу будинку АДРЕСА_1 . В цей час на ґрунті неприязних відносин між нею та сусідкою ОСОБА_2 виникла сварка, в ході якої остання прибігла на земельну ділянку до ОСОБА_1 та почала їй погрожувати. Під час вказаної сварки ОСОБА_1 та ОСОБА_2 ображали одна оду нецензурною лайкою.

Суд проаналізував матеріали справи, вислухавши особу, яка притягується до адміністративної відповідальності, дослідивши додані до протоколу письмові докази, дійшов висновку, що провадження в справі підлягає закриттю з наступних підстав.

За диспозицією статті 173 КУпАП об`єктивна сторона цього правопорушення полягає у нецензурній лайці в громадському місці, образливому чіплянні до громадян та інших подібних діях, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

В протоколі про адміністративне правопорушення, складеному відносно ОСОБА_1 вказано, що вона 31.05.2020 року о 15 год. 40 хв. перебуваючи в м. Охтирка поблизу будинку №146 АДРЕСА_2 вул. Гоголя ображала нецензурною лайкою сусідку ОСОБА_2 , чим порушила громадський порядок і спокій громадян.

Однак, як вбачається зі змісту доданих до протоколу письмових пояснень ОСОБА_1 та ОСОБА_2 31.05.2020 року близько 15 год. 40 хв. перебуваючи на городі на ґрунті неприязних відносин між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 виникла сварка, під час якої вони одне одного ображали нецензурною лайкою (а. с. 3-4). Під час судового засідання ОСОБА_1 надала аналогічні пояснення.

З пояснень доданих до протоколу ОСОБА_3 вбачається, що 31.05. 2020 року о 15 год. 40 хв. вона перебуваючи на території домоволодіння ОСОБА_4 за адресою: АДРЕСА_1 , чула як ОСОБА_1 ображала нецензурною лайкою ОСОБА_2 (а. с. 5).

З доданих до протоколу пояснень ОСОБА_5 вбачається, що 31.05.2020 року о 15 год. 40 хв. вона перебувала у своїх знайомих на подвір`ї домоволодіння АДРЕСА_1 , де займалася справами на городі. В цей час на сусідній город вийшла сусідка з будинку АДРЕСА_1 та на ґрунті неприязних відносин вчинила сварку з ОСОБА_6 та ОСОБА_2 , під час якої ображала їх нецензурною лайкою. (а.с. 6)

Вказані пояснення свідчать про те, що події зазначені в протоколі про адміністративне правопорушення від 31.05.2020 року, які мали місце 31.05.2020 року, сталися за місцем проживання вказаних осіб на присадибній земельній ділянці на ґрунті особистих неприязних стосунків, а не в громадському місці.

Диспозиція ст. 173 КУпАП передбачає відповідальність, за дрібне хуліганство, тобто нецензурну лайку в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян, затаких обставин відсутній склад правопорушення передбаченого ст. 173 КУпАП.

Виходячи зі змісту ст.ст. 7, 254, 279 Кодексу України про адміністративні правопорушення розгляд справи про адміністративне правопорушення здійснюється щодо правопорушника та в межах протоколу про адміністративне правопорушення, який є єдиною підставою для притягнення особи до адміністративної відповідальності.

Обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу.

Положеннями ст. 9 Кодексу України про адміністративні правопорушення визначено, що адміністративним правопорушенням визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Статтею 245 КУпАП визначено, що завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

Під всебічним, повним та об`єктивним з`ясуванням всіх обставин справи необхідно розуміти максимально повне дослідження події, яка відбулась, шляхом відібрання пояснень у особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, залучення свідків та вчинення інших необхідних процесуальних дій.

Відповідно до ст.280 Кодексу України про адміністративні правопорушення суд при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Забезпечення кожному права на справедливий суд та реалізація права особи на судовий захист мають здійснюватися з урахуванням норм Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, а також практики Європейського суду з прав людини, які відповідно до статті 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини», застосовуються судами при розгляді справ як джерело права, а Європейський суд з прав людини притримується у своїх рішеннях позиції того, що суд вправі обґрунтовувати свої висновки лише доказами, що випливають зі співіснування достатньо переконливих, чітких і узгоджених між собою висновків чи схожих неспростовних презумпції факту (рішення Європейського суду з прав людини, справа «Коробов проти України» № 39598/03 від 21.07.2011 року), тобто таких, що не залишать місце сумнівам, оскільки наявність останніх не узгоджується із стандартом доказування «поза розумним сумнівом» (рішення від 18 січня 1978 року у справі «Ірландія проти Сполученого Королівства» (Ireland v. the United Kingdom), п. 161, Series A заява № 25).

Вказана практика Європейського суду з прав людини в повній мірі відповідає Конституції України, статтею 62 якої визначено, що обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

У розумінні Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року, притягнення особи до адміністративної відповідальності розцінюється як «кримінальне обвинувачення», оскільки адміністративні правопорушення мають ознаки притаманні «кримінальному обвинуваченню» у значенні ст. 6 Конвенції. Таку позицію висловив Європейський суд з прав людини в рішенні по справі Надточій проти України від 15 травня 2008 року.

Як передбачено ч.2, п. «а» ч. 3 ст. 6 Європейської Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 04 листопада 1950 року, ратифікованої Верховною Радою України 17 липня 1997 року, кожен, кого обвинувачено у вчиненні правопорушення, вважається невинуватим доти, доки його вину не буде доведено в законному порядку; кожен, кого обвинувачено у вчиненні правопорушення, має право бути негайно і детально поінформованим зрозумілою для нього мовою про характер і причину обвинувачення проти нього.

Відповідно до ст. 62 Конституції України всі сумніви щодо недоведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Відповідно до ч.2 ст.7 КУпАП провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюються на основі суворого додержання законності. Більш того, згідно ч.1 ст.7 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених Законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

Так, відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю у разі відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

Враховуючи вищенаведене, проаналізувавши та оцінивши всі докази в їх сукупності, вирішуючи справу в межах складеного протоколу у відповідності до положень ст.ст.254, 279 КУпАП приходжу до висновку, про недоведеність вини ОСОБА_1 , так як в судовому засіданні не знайшли свого підтвердження обставини, зазначені в протоколі про адміністративне правопорушення, складеному відносно ОСОБА_1 щодо вчинення нею дрібного хуліганства, а тому провадження у справі відносно неї підлягає закриттю за відсутністю складу і події правопорушення.

На підставі викладеного, керуючись ст.9, п.1 ч.1 ст.247, ст.283 Кодексу України про адміністративне правопорушення, суд,

ПОСТАНОВИВ:

Провадження у справі про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за ст.173 КУпАП закрити за відсутністю в її діях складу і події адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена до Сумського апеляційного суду через Охтирський міськрайонний суд Сумської області протягом десяти днів з дня винесення.

Суддя Охтирського

міськрайонного суду: Т.О. Ярошенко