16.07.2020 Справа № 756/6612/20
Унікальний № 756/6612/20
Провадження № 3/756/3415/20
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16 липня 2020 року суддя Оболонського районного суду м. Києва Яценко Н.О., розглянувши матеріал про притягнення до адміністративної відповідальності:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , -

за ч. 1 ст.173-2 КпАП України,

В С Т А Н О В И В:

Згідно протоколу про адміністративне правопорушення серія АПР 18 № 357472 від 19.05.2020 року, 19.05.2020 р. о 18 год.00 хв. за місцем мешкання: АДРЕСА_1 , гр. ОСОБА_1 вчинив психологічне насильство над донькою. Своїми діями скоїв правопорушення передбачене ч. 1 ст.173-2 КпАП України.

В судові засідання 26.06.2020 р. та 16.07.2020 р. ОСОБА_1 не з`являвся, клопотань до суду не надавав, у зв`язку з чим, суд визнає його неявку без поважних причин та вважає можливим розглянути справу у його відсутності по наявних в справі доказах.

Дослідивши протокол про адміністративне правопорушення, долучені до нього матеріали, суд дійшов наступних висновків.

Відповідно до ст. 245 КУпАП завданням провадження у справах про адміністративні правопорушення є всебічне, повне та об`єктивне встановлення обставин справи, вирішення її у точній відповідності до закону.

Статтями 251, 280 КУпАП, визначено фактичні дані, обставини на основі яких, у визначеному законом порядку, орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення.

Відповідно до ст. 252 КУпАП висновок про наявність чи відсутність в діях особи адміністративного правопорушення має бути зроблений на підставі всебічного, повного і об`єктивного дослідження всіх обставин справи в їх сукупності.

Відповідно до диспозиції ч. 1 ст. 173-2 КУпАП відповідальність передбачена за вчинення домашнього насильства, насильства за ознакою статі, тобто умисне вчинення будь-яких діянь (дій або бездіяльності) фізичного, психологічного чи економічного характеру (застосування насильства, що не спричинило тілесних ушкоджень, погрози, образи чи переслідування, позбавлення житла, їжі, одягу, іншого майна або коштів, на які потерпілий має передбачене законом право, тощо), внаслідок чого могла бути чи була завдана шкода фізичному або психічному здоров`ю потерпілого, а так само невиконання термінового заборонного припису особою, стосовно якої він винесений, або неповідомлення уповноваженим підрозділам органів Національної поліції України про місце свого тимчасового перебування в разі його винесення.

Проте відповідно до ст. 9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність. Адміністративна відповідальність за правопорушення, передбачені цим Кодексом, настає, якщо ці порушення за своїм характером не тягнуть за собою відповідно до закону кримінальної відповідальності.

Склад правопорушення - це сукупність передбачених законом об`єктивних і суб`єктивних ознак протиправного соціально шкідливого діяння, за вчинення якого винна особа несе юридичну відповідальність. Склад правопорушення містить чотири необхідні елементи: об`єкт, об`єктивну сторону, суб`єкта і суб`єктивну сторону правопорушення.

Об`єктивна сторона правопорушення - сукупність зовнішніх ознак, що характеризують дане правопорушення: протиправне діяння (дія чи бездіяльність) суб`єкта права; його шкідливі наслідки (спричинений шкідливий результат або погроза його настання); причинно-наслідковий зв`язок між діянням і шкідливим результатом. Крім зазначених основних елементів об`єктивної сторони, існують факультативні: спосіб вчинення правопорушення, місце і час, оточення тощо.

У справах «Малофєєва проти Росії» (рішення від 30.05.2013 року, заява № 36673/04) ТА «Карелін проти Росії», заява № 926/08, рішення від 20.09.2016 року) ЄСПЛ, серед іншого, зазначив, що у випадку, коли викладена в протоколі фабула адміністративного правопорушення не відображає всіх істотних ознак складу правопорушення, суд не має права самостійно редагувати її, а так само не може відшукувати докази на користь обвинувачення, оскільки це становитиме порушення права на захист (особа не може належним чином підготуватися до захисту) та принципу рівності сторін процесу (оскільки особа має захищатися від обвинувачення, яке підтримується не стороною обвинувачення, а фактично судом).

Відповідно до ст.256 КУпАП у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються: дата і місце його складання, посада, прізвище, ім`я, по-батькові особи, яка склала протокол, відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності, місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення, нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане порушення, прізвища, адреси потерпілих, свідків, пояснення особи, яка притягається до відповідальності, інші відомості необхідні для вирішення справи.

Судом встановлено, що в протоколі про адміністративне правопорушення не виписана суть правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 173-2 КУпАП, що б узгоджувалося і з іншими долученими до нього матеріалами, оскільки з фабули протоколу не вбачається, в чому саме полягало насильство психологічного характеру.

Відсутність в протоколі чіткого викладення суті адміністративного правопорушення є порушення права на захист що, у свою чергу, позбавляє суд можливості у відповідності до вимог ст. 245 КУпАП всебічно, повно і об`єктивно з`ясувати всі обставини справи.

З урахуванням викладених обставин, керуючись принципами презумпції невинуватості та диспозитивності, суд вважає, що вина ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173-2 КУпАП не доведена поза розумним сумнівом.

Відповідно до ч. 1 ст. 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочате, а розпочате підлягає закриттю за відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

Аналіз наведених обставин дозволяє суду зробити висновок про необхідність закриття провадження у справі у зв`язку із відсутністю в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення.

На підставі викладеного та керуючись ст. 247 КпАП України, -

П О С Т А Н О В И В:

Провадження в справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 за ч. 1 ст.173-2 КпАП - закрити, за відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення.

Апеляційна скарга подається до Київського апеляційного суду через Оболонський районний суд м. Києва протягом 10 днів з дня її постановлення.

Постанова судді набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Строк пред`явлення до виконання три місяці, з дня набрання постановою законної сили.

Суддя