Справа №538/993/20
Провадження по справі №3/538/366/20
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

28 липня 2020 року м. Лохвиця

Суддя Лохвицького районного суду Полтавської області Бондарь В.А розглянувши матеріали які надійшли з Лохвицького ВП ГУНП в Полтавській області про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ідентифікаційний код невідомий, громадянки України, працюючу акушером в КНП Лохвицька РЛ Лохвицької РР, проживаючу в АДРЕСА_1

за вчинення адміністративного правопорушення передбаченого ст. 124 КУпАП України, - ВСТАНОВИВ:

До Лохвицького районного суду Полтавської області надійшов адміністративний матеріал про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за вчинення правопорушення передбаченого ст. 124 КУпАП.

Так, згідно протоколу про адміністративне правопорушення серії ДПР18 № 245607 від 11.06.2020 року ОСОБА_1 11.06.2020 року о 16 годині 20 хвилин в с. Млини по вул. Роменська керувала транспортним засобом - легковим автомобілем ВАЗ 311183 державний номерний знак НОМЕР_1 та на перехресті рівнозначних доріг при виїзді з другорядної дороги не надала переваги в русі легковому автомобілю MAZDA 6 державний номерний знак НОМЕР_2 , котрий рухався по головній дорозі, внаслідок чого автомобіль MAZDA 6 державний номерний знак НОМЕР_2 здійснив зіткнення з стовпом.

Своїми діями ОСОБА_1 порушила вимоги п. 16.11, Правил дорожнього руху України за, що передбачена відповідальність за ст. 124 КУпАП.

В судове засідання особа, яка притягається до адміністративної відповідальності з`явилася, вину в порушенні Правил дорожнього руху не визнала, пояснила, що вона керувала транспортним засобом ВАЗ 311183, державний номерний знак НОМЕР_1 в с. Млини по вул. Роменська і доїжджаючи до головної дороги її автомобіль заглох і, що самого зіткнення не було і на її автомобілі відсутні будь - які пошкодження.. Додала, що аварійну ситуацію не створювала, так як не встигла виїхати на головну дорогу, а залишилася на другорядній дорозі.

Відповідно до положень Кодексу України про адміністративні правопорушення, при розгляді справи про адміністративне правопорушення, суд повинен вжити всіх передбачених законом заходів для повного, всебічного і об`єктивного дослідження доказів у справі та з`ясувати, чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна особа у його вчиненні, а також інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Судом вживались заходи для виклику свідків для дачі пояснень, а саме: особа, уповноважена на складання протоколу - сержант поліції Коломієць Б.В. та Деркач О.О., шляхом надсилання судової повістки, але зазначені особи в судове засідання не з`явилися і причини неявки не повідомили.

Перевіривши матеріали про адміністративне правопорушення, заслухавши пояснення ОСОБА_1 , приходжу висновку про те, що провадження підлягає закриттю у зв`язку з недоведеністю вини останньої в наявності в її діях складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 124 КУпАП, виходячи з наступного.

Дослідивши протокол про адміністративне правопорушення, надані в розпорядження суду письмові пояснення, схему з місця ДТП, а саме розміщення транспортних засобів та місце зіткнення транспортного засобу автомобілем MAZDA 6 державний номерний знак НОМЕР_2 із стовпом, а також ушкодження транспортного засобу, фотографії з місця ДТП інші матеріали справи, суддя приходить до висновку, що не знайшло свого підтвердження порушення водієм ОСОБА_1 ПДР України.

Відповідно до ст. 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, яка відповідно до ст. 9 Конституції України є частиною правової системи України, кожна особа має право на справедливий судовий розгляд справи. Це право включає в себе доступність до правосуддя.

Відповідно до змісту вимог ст. 245 КУпАП, завданням судді при розгляді справи про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

Згідно зі ст. 251 КпАП України доказами про справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на підставі яких в передбаченому законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність або відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його скоєнні та інші обставини, які мають значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до ст. 252 КУпАП орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Враховуючи положення ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, а також беручи до уваги висновки ЄСПЛ, у справах «Малофєєва проти Росії» («Malofeyeva v. Russia», рішення від 30 травня 2013р., заява № 36673/04) та «Карелін проти Росії» («Karelin v. Russia», заява № 926/08, рішення від 20 вересня 2016р.) ЄСПЛ, серед іншого, зазначив, що у випадку, коли викладена в протоколі фабула адміністративного правопорушення не відображає всіх істотних ознак складу правопорушення, суд не має права самостійно редагувати її, а так само не може відшукувати докази на користь обвинувачення, оскільки це становитиме порушення права на захист (особа не може належним чином підготуватися до захисту) та принципу рівності сторін процесу (оскільки особа має захищатися від обвинувачення, яке підтримується не стороною обвинувачення, а фактично судом).

Відповідно до ст. 280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Згідно з ч. 2 ст. 7 КУпАП, провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

Практика Європейського суду з прав людини вказує, що оцінюючи докази, суд застосовує критерії доведення «поза розумним сумнівом», яке має випливати із сукупності ознак чи неспростовних презумпцій факту, достатньо вагомих, чітких і узгоджених між собою. Приймаючи рішення по справі, суддя враховує практику Європейського суду з прав людини, зокрема позицію суду у справах «Малофєєва проти Росії» («Malofeyevav. Russia», рішення від 30.05.2013 р., заява № 36673/04) та «Карелін проти Росії» («Karelin v. Russia», заява № 926/08, рішення від 20.09.2016 р.) ЄСПЛ, серед іншого, зазначив, що «…суд не може відшукувати докази на користь обвинувачення, оскільки це становитиме порушення права на захист (особа не може належним чином підготуватися до захисту) та принципу рівності сторін процесу (оскільки особа має захищатися від обвинувачення, яке підтримується не стороною обвинувачення, а фактично судом)».

Статтею 62 Конституції України встановлено, що особа вважається невинуватою у вчиненні злочину і не може бути піддана кримінальному покаранню, доки її вину не буде доведено в законному порядку і встановлено обвинувальним вироком суду.

Крім того, враховуючи положення Конституції України про те, що обвинувачення не може ґрунтуватись на припущеннях і всі сумніви щодо недоведеності вини особи тлумачаться на її користь, судом підчас судового розгляду не встановлено належних та достатніх доказів, які можуть достовірно свідчити про порушення ОСОБА_1 . Правил дорожнього руху України, що призвели до скоєння ДТП.

В силу принципу презумпції невинуватості, що підлягає застосуванню у справах про адміністративні правопорушення, всі сумніви щодо події порушення та винності особи, що притягується до відповідальності, тлумачаться на її користь.

Варто зазначити, що презумпція невинуватості застосовується і до адміністративних правопорушень. Таку позицію констатував і Європейський суд з прав людини, зокрема у справі "Надточій проти України" від 15.05.2008 року.

На підставі вищевикладеного, між діями водія ОСОБА_1 відсутній причинно-наслідковий зв`язок з ДТП від 11.06.2020 року та її наслідками у виді пошкодження автомобіля MAZDA 6 державний номерний знак НОМЕР_2 , у зв`язку з відсутністю в її діях складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 124 КУпАП.

Недоведені подія та вина особи мають бути прирівняні до доведеної невинуватості цієї особи. За таких обставин факт вчинення ОСОБА_1 адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 124 КУпАП є недоведеним.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП провадження у справі підлягає закриттю в зв`язку з відсутністю складу адміністративного правопорушення.

Враховуючи вищезазначене, суд, з огляду на досліджені докази приходить до висновку про відсутність в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 124 КУпАП, а тому провадження у справі підлягає закриттю.

Керуючись ст. ст. 124, 247, 283, 284 КУпАП, суддя -

ПОСТАНОВИВ:

Провадження у справі про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за ст. 124 КУпАП закрити на підставі п. 1 ст. 247 КУпАП за відсутністю в її діях складу адміністративного правопорушення.

Постанова судді у справі про адміністративне правопорушення може бути оскаржена протягом десяти днів з дня винесення постанови особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником, а також прокурором у випадках, передбачених частиною п`ятою статті 7 та частиною першою статті 287 КУпАП.

Апеляційна скарга подається до Полтавського апеляційного суду через Лохвицький районний суд Полтавської області.

Суддя Лохвицького районного

суду Полтавської області В.А. Бондарь