Справа № 188/860/20
Провадження № 3/188/702/2020
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14 серпня 2020 року Суддя Петропавлівського районного суду Дніпропетровської області Полубан М.П., розглянувши матеріали справи про адміністративні правопорушення , які надійшли від т.в.о. начальника Петропавлівського ВП Павлоградського ВП ГУНП в Дніпропетровської області відносно :

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який проживає в АДРЕСА_1 , не працює , до адміністративної відповідальності на протязі року притягувався ( згідно матеріалів справи ),

у скоєнні ним адміністративного правопорушення , передбаченого ч. 2 ст.173-2 КУпАП ,

В С Т А Н О В И В :

Згідно протоколу про адміністративне правопорушення серії АПР 18 № 765707 від 23.06.2020 р. вбачається , що 22.06.2020 р. о 22.30 год. гр.. ОСОБА_1 , перебуваючи у стані алкогольного сп`яніння , за місцем свого мешкання , а саме АДРЕСА_1 , ображав брутальною лайкою та погрожував фізичною розправою співмешканку ОСОБА_2 , чим вчинив своїми діями домашнє насильство психологічного характеру .

В судове засідання ОСОБА_1 не з`явився.

Вирішуючи питання про можливість чи неможливість розгляду справи без участі особи , яка притягується до адміністративної відповідальності , суд враховує наступні обставини .

24.06.2020 р. вперше справа надійшла до Петропавлівського районного суду Дніпропетровської області для розгляду по суті .

Постановою суду від 25.06.2020 р. матеріали справи було повернуто начальнику Петропавлівського ВП для доопрацювання.

Підставою для прийняття такого рішення було те , що правопорушника в судове засідання не було доставлено у відповідності до вимог ст.. 277 КУпАП.

Виконуючи рішення суду , працівник Петропавлівського ВП в своєму рапорті вказав , що ОСОБА_1 в телефонному режимі був повідомлений про обов`язок з`явитися до суду , на що останній дав позитивну відповідь , тобто дав згоду з`явитися.

12.08.2020 р. даний матеріал повторно було направлено до суду. ОСОБА_1 в суд не доставлено.

Порядок здійснення правосуддя регламентується відповідним процесуальним законодавством України.

Згідно з пунктом 7 частини другої статті 129 Конституції України однією з основних засад судочинства є розумні строки розгляду справи судом.

Частиною сьомою статті 56 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» визначено, що суддя зобов`язаний справедливо, безсторонньо та своєчасно розглядати і вирішувати судові справи відповідно до закону з дотриманням засад і правил судочинства.

Статтею 1 КУпАП встановлено, що завданням цього Кодексу є охорона прав і свобод громадян, власності, конституційного ладу України, прав і законних інтересів підприємств, установ і організацій, встановленого правопорядку, зміцнення законності, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі точного і неухильного додержання Конституції і законів України, поваги до прав, честі і гідності інших громадян, до правил співжиття, сумлінного виконання своїх обов`язків, відповідальності перед суспільством.

На підставі статті 278 КУпАП орган (посадова особа) при підготовці до розгляду справи про адміністративне правопорушення вирішує такі питання: чи належить до його компетенції розгляд даної справи; чи правильно складено протокол та інші матеріали справи про адміністративне правопорушення; чи сповіщено осіб, які беруть участь у розгляді справи, про час і місце її розгляду; чи витребувано необхідні додаткові матеріали; чи підлягають задоволенню клопотання особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілого, їх законних представників і адвоката.

Статтею 280 КУпАП визначено обставини, що підлягають з`ясуванню при розгляді справи про адміністративне правопорушення. Зокрема, орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

За загальними правилами справи про адміністративні правопорушення, передбаченні, зокрема, статтею 130 цього Кодексу, розглядаються у п`ятнадцятиденний строк із дня одержання органом (посадовою особою), правомочним розглядати справу, протоколу про адміністративне правопорушення та інших матеріалів справи (частина перша статті 277 КУпАП).

При цьому суддя має врахувати, що згідно із частиною другою статті 38 КУпАП, якщо справи про адміністративні правопорушення відповідно до цього Кодексу чи інших законів підвідомчі суду (судді), стягнення може бути накладено не пізніш як через три місяці з дня вчинення правопорушення, а при триваючому правопорушенні не пізніш як через три місяці з дня його виявлення.

Частиною першою статті 268 КУпАП встановлено, що справа про адміністративне правопорушення розглядається в присутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності. Під час відсутності цієї особи справу може бути розглянуто лише у випадках, коли є дані про своєчасне її сповіщення про місце і час розгляду справи і якщо від неї не надійшло клопотання про відкладення розгляду справи.

Зважаючи на положення статті 277 КУпАП, якою встановлено строки розгляду справи про адміністративні правопорушення, з огляду на те, що строки накладення адміністративного стягнення, передбачені статтею 38 КУпАП, не можуть бути продовжені, підготовку до розгляду справи про адміністративне правопорушення необхідно починати у найкоротший термін після надходження до судді протоколу про адміністративне правопорушення та інших матеріалів справи.

У постанові пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ (далі ВССУ) від 17 жовтня 2014 року № 11 «Про деякі питання дотримання розумних строків розгляду судами цивільних, кримінальних справ і справ про адміністративні правопорушення» зазначено, що недотримання строків розгляду цивільних, кримінальних справ і справ про адміністративні правопорушення порушує конституційне право на судовий захист, гарантоване статтею 55 Конституції України, і негативно впливає на ефективність правосуддя та на авторитет судової влади.

У пункті 3 цієї постанови ВССУ вказано, що розумним вважається строк, що є об`єктивно необхідним для виконання процесуальних дій, прийняття процесуальних рішень та розгляду і вирішення справи з метою забезпечення своєчасного (без невиправданих зволікань) судового захисту.

Судді повинні усвідомлювати особисту відповідальність за розгляд справ у встановлені законом строки, за якість розгляду справ, не допускати фактів зволікання, вживати всіх необхідних заходів з метою неухильного дотримання процесуальних строків (пункт 7).

Таким чином , з наявних матеріалів справи вбачається , що ОСОБА_1 був офіційно повідомлений про час та місце розгляду справи , про що свідчитть його підпис у протоколу про адміністравтине правопорушення від 23.06.2020 р.

Крім того , про необхідність його явки до суду підтверджується рапортом працівника поліції від 23.07.2020 р. Заяв про відкладення судового розгляду , чи заяв про слухання справу у його відсутність до суду не надходило.

Вивчивши матеріали справи , суд дійшов висновку про закриття провадження в зв`язку з відсутністю в діях ОСОБА_1 ознак адміністративного правопорушення , передбаченого ч. 2 ст. 173-2 КУпАП .

В матеріалах справи є вищевказаний протокол про адміністративне правопорушення .

Згідно діючого законодавства особу можливо притягнути до адміністративної відповідальності за вчинення адміністративного правопорушення тільки на підставі протоколу про адміністративне правопорушення, в якому встановлені місце, час вчинення, фактичні обставини події та кваліфікуючи ознаки правопорушення.

Протокол про адміністративне правопорушення має містити в собі належним чином встановлені та підтверджені відомості і факти, які свідчать про вчинення особою адміністративного правопорушення. адміністративне правопорушення, встановив, що протокол не відповідає вимогам ст.. 255 КУпАП.

Стаття 256 КУпАП визначає, що у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються: дата і місце його складення, посада, прізвище, імя, по батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності (у разі її виявлення); місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих, якщо вони є; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості, необхідні для вирішення справи. Якщо правопорушенням заподіяно матеріальну шкоду, про це також зазначається в протоколі. Протокол підписується особою, яка його склала, і особою, яка притягається до адміністративної відповідальності; при наявності свідків і потерпілих протокол може бути підписано також і цими особами. У разі відмови особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, від підписання протоколу, в ньому робиться запис про це. Особа, яка притягається до адміністративної відповідальності, має право подати пояснення і зауваження щодо змісту протоколу, які додаються до протоколу, а також викласти мотиви свого відмовлення від його підписання. При складенні протоколу особі, яка притягається до адміністративної відповідальності, роз`яснюються його права і обов`язки, передбачені ст.. 268 цього Кодексу , про що робиться відмітка у протоколі.

В той же час в даному документі не в повній мірі зазначено суті адміністративного правопорушення.

Отже , на думку суду вказаний протокол не відповідає вимогам ст.. 256 КУпАП , адже він є процесуальним документом , він не містить відомостей про конкретний вид насильства і доказів до цього у справі немає .

Крім того , судом досліджували наступні матеріали :

- заява потерпілої ОСОБА_2 на ім"я т.в.о. начальника Петропавлівського ВП . В своїй заяві потерпіла просить прийняти міри до її співмешканця ОСОБА_1 , який у стані алкогольного сп`яніння вчинив сварку з нею , ображав її нецензурною лайкою та погрожували фізичною розправою .

- письмове пояснення потерпілої ОСОБА_2 щодо фактичних обставин справи , а саме пояснює , що 22.06.2020 р. близько 20.30 год. вона приготувала попоїсти , а через деякий час прокинувся її співмешканець ОСОБА_1 , який був у стані алкогольного сп`яніння та почав чинити сварку , так як його не своєчасно розбудили , ображав її брутально та нецензурною лайкою , погрожував фізичною розправою.

- письмове пояснення ОСОБА_1 де останній дає визнавальні свідчення щодо фактичних обставин події. А саме пояснив , що 022.06.2020 р. близько 11.00 год. він вживав спиртні напої в смт. Петропавлівка на зупинці громадського транспорту.

В той день , близько 20.10 год. також вживав спиртні напої в своєму домоволодінні . Також вказує , що свою співмешканку ОСОБА_2 не ображав та не погрожував фізичною розправою .

У відповідності до ст. 251 КУпАП доказами в справі про адміністративні правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Статтею 173-2 ч. 1 КУпАП передбачена відповідальність за вчинення насильства у сім`ї.

Відповідно до диспозиції даної статті під насильством у сім`ї передбачається умисне вчинення будь - яких дій фізичного, психологічного чи економічного характеру, внаслідок чого могла бути чи була завдана шкода фізичному або психічному здоров`ю потерпілого.

Проте, матеріали справи не містять достатньої кількості належних та допустимих доказів, які б вказували на вчинення ОСОБА_3 дій, зазначених у диспозиції вказаної статті та настання для потерпілої особи наслідків, зазначених у цій статті.

Як зазналося судом із вищезазначеного протоколу про адміністративне правопорушення та вищезазначених пояснень не вбачається суті інкримінованого ОСОБА_1 правопорушення. Навпаки вбачається , що між ним та його співмешканко виникли неприязні відносини і суперечка сталася на рівні малозначного конфлікту та без будь-яких наявних причин.

Наведене вказує на відсутність обов`язкової ознаки суб"єктивної та об`єктивної сторони складу правопорушення, передбаченого ч.1 ст.173-2 КК України ..

Крім того , в матеріалах справи відсутні докази щодо кваліфікуючої ознаки ч. 2 ст. 173-2 КУпАП повторність ( відсутня копія постанови суду за ч1 ст. 173-2 КУпАП) .

Згідно ст. 9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна ( умисна або необережна ) дія чи бездіяльність , яка посягає на громадський порядок , власність , права і свободи громадян , на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Відповідно до ст. 245 КУпАП орган, що розглядає справу про адміністративне правопорушення, повинен вжити заходів щодо всебічного, повного й об"єктивного з"ясування обставин справи та вирішення її в точній відповідності із законом.

Як зазначалося вище , достатніх та належних доказів щодо вчинення будь-якого виду насильства в сім"ї в ході судового розгляду не добуто.

Відповідно до пункту 1 ст. 247 КУпАП провадження у справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочате, а розпочате підлягає закриттю, у разі відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

На підставі викладеного , керуючись ст. 9 , 245 , 247,284 КУпАП , суд

П О С Т А Н О В И В :

Провадження по справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 закрити у зв"язку з відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення , передбаченого ч. 2 ст. 173-2 КУпАП .

Копію даної постанови невідкладно направити сторонам .

Постанову по справі про адміністративне правопорушення може бути оскаржено особою , щодо якої її винесено , його представником або потерпілим . Скаргу про постанову по справі може бути подано протягом 10 днів з дня її винесення .

Суддя М. П. Полубан