П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

м. Кремінна

"24" липня 2020 р. Справа № 414/1366/20

Провадження № 3/414/378/2020

Суддя Кремінського районного суду Луганської області Тесленко І.О., розглянувши матеріали справи про адміністративне правопорушення, що надійшла від Т.в.о. начальника Кремінського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Луганській області В. Болото, протокол про адміністративне правопорушення серії АПР18 №130480 від 22.06.2020 року про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Новокузнецьк, Кемеровської області, РФ, РНОКПП НОМЕР_1 , зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , паспорт НОМЕР_2 , виданий Кремінським РС УДМС України в Луганській області 17.02.2015 року,

за ст.44-3 Кодексу України про адміністративне правопорушення,

встановила:

відповідно до Протоколу про адміністративне правопорушення серія АПР18 130480 від 22.06.2020 року, 22.06.2020 року о 13-30 год. в магазині «Віраж» за адресою вул. Центральна, с. Червонопопівка, ФОП ОСОБА_1 не забезпечив персонал магазину засобами захисту тобто медичними масками, антисептиком, рукавичками чим порушив п.8.2.2. КМУ, здійснювали торгівлю продуктами харчування, КМУ від 10.03.2020 року, Постанова МОЗ від 09.05.20 №17 додається, чим вчинив правопорушення, передбачене ст. 44-3 КУпАП.

Відповідно до ст. 278 КУпАП, орган (посадова особа) при підготовці до розгляду справи про адміністративне правопорушення вирішує такі питання: чи належить до його компетенції розгляд даної справи; чи правильно складено протокол та інші матеріали справи про адміністративне правопорушення; чи сповіщено осіб, які беруть участь у розгляді справи, про часі місце її розгляду; чи витребувано необхідні додаткові матеріали; чи підлягають задоволенню клопотання особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілого, їх законних представників і адвоката.

Згідно ст. 256 КУпАП, у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються: дата і місце його складення, посада, прізвище, ім`я, по батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності (у разі її виявлення); місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих, якщо вони є; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості, необхідні для вирішення справи.

Стаття 44-3 КУпАП встановлює адміністративну відповідальність за порушення правил щодо карантину людей, санітарно-гігієнічних, санітарно-протиепідемічних правил і норм, передбачених Законом України "Про захист населення від інфекційних хвороб", іншими актами законодавства, а також рішень органів місцевого самоврядування з питань боротьби з інфекційними хворобами.

Вказана норма закону є бланкетною, тому серед ознак, які мають бути відображені при викладенні суті даного правопорушення, обов`язковим є наведення конкретного нормативно-правового акту, яким встановлюються відповідні правила та яких така особа, яка притягається до адміністративної відповідальності, не дотрималася, порушивши тим самим законодавчі приписи.

Згідно постанови Кабінету Міністрів України від 11 березня 2020 р. № 211 «Про запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої корона-вірусом SARS-CoV-2» (зі змінами та доповненнями) на території України введено карантин та введено низку заходів з приводу недопущення поширення вірусу COVID-19 з 12 березня 2020 р. до 22 травня 2020 року.

Відповідно до п.1. Постанови Кабінету Міністрів України №392 від 20.05.2020р., з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2 (далі - COVID-19), з 22 травня 2020 р. до 31 липня 2020 р. на території, зокрема Луганської області, із урахуванням епідемічної ситуації в регіоні карантин, продовживши на всій території України дію карантину, встановленого постановою Кабінету Міністрів України від 11 березня 2020 р. № 211 Про запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2.

Пунктом 2 зазначеної постанови установлено, що у регіонах, в яких встановлено карантин, застосовуються протиепідемічні заходи, що визначаються цією постановою, а також заходи, що додатково встановлені органами державної влади та органами місцевого самоврядування в межах компетенції; заходи, запроваджені актами законодавства в процесі реалізації карантину на період, визначений постановою Кабінету Міністрів України від 11 березня 2020 р. № 211, продовжують діяти на період, встановлений цією постановою. Головним державним санітарним лікарем України розробляються та затверджуються протиепідемічні заходи, які визначають особливості провадження діяльності суб`єктами господарювання на період карантину.

Однак у протоколі про адміністративні правопорушення зазначено посилання на «п.8.3.3. КМУ, КМУ від 10.03.2020р., Постанова МОЗ від 09.05.20р. №17».

Тож, у протоколі серія АПР18 130480 від 22.06.2020 року не зазначено конкретного нормативно правового акту, яким встановлюються відповідні правила та яких особа, яка притягається до адміністративної відповідальності порушила.

Також, згідно до п.7 розділу ІІ Інструкції з оформлення матеріалів про адміністративні правопорушення в органах поліції, затвердженої Наказом Міністерства внутрішніх справ України від 06.11.2015р. №1376, не допускаються закреслення чи виправлення відомостей, що заносяться до протоколу про адміністративне правопорушення, а також унесення додаткових записів після того, як протокол про адміністративне правопорушення підписано особою, стосовно якої його складено.

Як вбачається з протоколу про адміністративне правопорушення серія АПР 18 130480 від 22.06.2020 року, він містить у собі виправлення та дописки, що є не допустимим.

Крім того, у протоколі про адміністративне правопорушення невірно зазначено адреси реєстрації ОСОБА_1 , згідно паспорта останнього його місцем реєстрації є АДРЕСА_1 , що не може бути усунено інформаційною довідкою, наданою т.в.о. заступника Кремінського ВП ГУНП в Луганській області.

Таким чином, протокол про адміністративне правопорушення, що надійшов до Кремінського районного суду Луганської області та додані до нього матеріали справи про адміністративне правопорушення за своїм змістом не відповідають вимогам Кодексу України про адміністративні правопорушення.

В узагальненні судової практики застосування судами України законодавства про відповідальність за адміністративні правопорушення, що посягають на здійснення народного волевиявлення та встановлений порядок його забезпечення (статті 212721221 Кодексу України про адміністративні правопорушення), та злочини проти виборчих прав і свобод (статті 157160 Кримінального кодексу України), підготовленому Верховним Судом, стверджується, що правильною слід вважати судову практику, коли у разі неналежно оформленого протоколу про адміністративне правопорушення та порушення положень статей 254, 256, 268 КУпАП, зокрема відсутності даних на підтвердження наявності складу адміністративного правопорушення (п. 1 ч. 1 ст. 247, ст. 284 КУпАП), провадження у справі підлягає закриттю із звільненням особи від адміністративної відповідальності (стор. 96 Узагальнення).

Суд також враховує практику Європейського суду з прав людини, зокрема рішення від 20 вересня 2016 року у справі «Карелін проти Росії», відповідно до якого збір судом доказів на підтвердження винуватості особи за відсутністю сторони обвинувачення у справах про адміністративне правопорушення, свідчить про порушення права особи на неупереджений судовий розгляд. Більш того, у рішенні ЄСПЛ у справах «Malofeyeva v. Russia» та «Karelin v. Russia» суд зазначає, що у випадку, коли викладена в протоколі фабула адміністративного правопорушення не відображає всіх істотних ознак складу правопорушення, суд не має права самостійно редагувати її, а так само не може відшукувати докази на користь обвинувачення, оскільки це становитиме порушення права на захист (особа не може належним чином підготуватися до захисту) та принципу рівності сторін процесу (оскільки особа має захищатися від обвинувачення, яке підтримується не стороною обвинувачення, а фактично судом).

За нормою ст. 8 Конституції України в Україні визнається і діє принцип верховенства права, який визначає людину, її права та свободи найвищою цінністю в державі, що обумовлює можливість обмеження її прав та свобод лише при неухильному дотриманні законодавства України та лише за наявності вини. Тобто особа може бути притягнута до адміністративної відповідальності лише у тому разі, якщо її вину у вчиненні правопорушення буде доведено поза розумним сумнівом, на підставі належних та допустимих доказів із дотриманням встановленої законом процедури. Принцип «поза розумним сумнівом», сформульований у п. 43 рішення Європейського суду з прав людини (ЄСПЛ) від 14.02.2008 р. у справі «Кобець проти України» (з відсиланням на первісне визначення цього принципу у справі «Авшар проти Туреччини» (Avsar v. Turkey), п. 282). У відповідності до цього рішення, доказування, зокрема, має випливати із сукупності ознак чи неспростовних презумпцій, достатньо вагомих, чітких та узгоджених між собою, а за відсутності таких ознак не можна констатувати, що винуватість обвинуваченого доведено поза розумним сумнівом. Виходячи з рішень ЄСПЛ - розумним є сумнів, який грунтується на певних обставинах та здоровому глузді, випливає зі справедливого та зваженого розгляду всіх належних та допустимих відомостей, визнаних доказами, або з відсутності таких відомостей і є таким, який змусив би особу втриматися від прийняття рішення у питаннях, що мають для неї найбільш важливе значення.

Згідно з ч. 2 ст. 7 КУпАП, провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

Зважаючи на викладене, справа підлягає закриттю.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст.245, 256, 268, 276-278, 283 КУпАП, суддя

постановила:

справу про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 за ст. 44-3 Кодексу України про адміністративні правопорушення закрити у зв`язку з відсутністю події та складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена до Луганського апеляційного суду через Кремінський районний суд Луганської області протягом десяти днів з дня її винесення особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником, а також прокурором у випадках, передбачених частиною п`ятою статті 7 та частиною першою статті 287 цього Кодексу.

Суддя І.О. Тесленко