ДЗЕРЖИНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД МІСТА КРИВОГО РОГУ
ДНІПРОПЕТРОВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
Справа № 210/3374/20
Провадження № 3/210/1620/20
П О С Т А Н О В А

іменем України

"22" липня 2020 р.

Суддя Дзержинського районного суду міста Кривого Рогу Чайкіна О.В., за участі секретаря судового засідання Кубаєвої В.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні матеріали, які надійшли з Управління стратегічних розслідувань в Дніпропетровській області Департаменту стратегічних розслідувань Національної поліції України, про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_1 , який народився ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, депутата Криворізької міської ради Дніпропетровської області VII скликання, працює на посаді Голови Первинної організації профспілки трудящих металургійної і гірничодобувної промисловості України ПАТ «Центральний гірничо-збагачувальний комбінат», проживає та зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 ,

за адміністративні правопорушення, пов`язані з корупцією, передбачені частинами 1 та 2 статті 172-7 КУпАП, -

учасники провадження: прокурор Коптєв І.С.; захисник особи, яка притягується до адміністративної відповідальності адвокат Слюта В.В.; особа, яка притягується до адміністративної відповідальності ОСОБА_1

В С Т А Н О В И В:

До Дзержинського районного суду міста Кривого Рогу 11 червня 2020 року надійшов адміністративний матеріал у відношенні ОСОБА_1 за ч. 1 ст. 172-7 КУпАП, згідно якого депутат Криворізької міської ради Дніпропетровської області VII скликання ОСОБА_1 у порушення вимог частини 1 статті 28 Закону України «Про запобігання корупції», частини 1 статті 59-1 Закону України «Про місцеве самоврядування» публічно не повідомив колегіальний орган в особі Криворізької міської ради про наявність у нього реального конфлікту інтересів на пленарному засіданні ХХХVІ сесії Криворізької міської ради під час розгляду 27 червня 2018 року питання «Про встановлення ставок земельного податку, розміру орендної плати, пільг зі сплати за землю та затвердження Регламенту оподаткування земельних ділянок на території міста Кривого Рогу у 2019 році», чим вчинив правопорушення, пов`язане з корупцією, відповідальність за яке передбачено ч. 1 ст. 172-7 КУпАП (справа № 210/3374/20, пр. № 3/210/1620/20).

Крім цього, 11 червня 2020 року до Дзержинського районного суду міста Кривого Рогу надійшов адміністративний матеріал у відношенні ОСОБА_1 за ч. 2 ст. 172-7 КУпАП, згідно якого 27 червня 2018 року депутат Криворізької міської ради Дніпропетровської області VII скликання ОСОБА_1 на пленарному засіданні ХХХVІ сесії Криворізької міської ради у порушення вимог частини 1 статті 28 Закону України «Про запобігання корупції», частини 1 статті 59-1 Закону України «Про місцеве самоврядування» вчинив дії в умовах реального конфлікту інтересів та проголосував «ЗА» питання «Про встановлення ставок земельного податку, розміру орендної плати, пільг зі сплати за землю та затвердження Регламенту оподаткування земельних ділянок на території міста Кривого Рогу у 2019 році», чим вчинив правопорушення, пов`язане з корупцією, відповідальність за яке передбачено ч. 2 ст. 172-7 КУпАП (справа № 210/3375/20, пр. № 3/210/1621/20).

Постановами суду від 24 червня 2020 року провадження у справах № 210/3374/20 та № 210/3375/20 зупинені до 14 липня 2020 року.

Відповідно до статті 36 КУпАП при вчиненні однією особою двох або більше адміністративних правопорушень, адміністративне стягнення накладається за кожне правопорушення окремо. Якщо особа вчинила кілька адміністративних правопорушень, справи про які одночасно розглядаються одним і тим же органом (посадовою особою), стягнення накладається в межах санкції, встановленої за більш серйозне правопорушення з числа вчинених. До основного стягнення в цьому разі може бути приєднано одне з додаткових стягнень, передбачених статтями про відповідальність за будь-яке з вчинених правопорушень.

У відповідності до вимог «Інструкції у місцевих та апеляційних судах» затвердженої наказом Державної судової адміністрації 20.08.2019 року у разі об`єднання справ про адміністративні правопорушення в одну справу об`єднаній справі присвоюється номер тієї справи, яка надійшла до суду першою.

В судовому засіданні 14 липня 2020 року прокурор ОСОБА_2 , особа, яка притягується до адміністративної відповідальності - ОСОБА_1 та його захисник адвокат Слюта В.В. просили суд об`єднати в одне провадження справи № 210/3374/20 та № 210/3375/20 про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за ч. 1 ст. 172-7 та ч. 2 ст. 172-7 КУпАП на підставі статті 36 КУпАП.

Постановою суду від 14 липня 2020 року об`єднано справи про вчинення адміністративних правопорушень відносно ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , за № 210/3374/20, провадження № 3/210/1620/20 за ч. 1 ст. 172-7 КУпАП, та за № 210/3375/20 провадження № 3/210/1621/20 за ч. 2 ст. 172-7 КУпАП, в одне провадження. Об`єднаним справам присвоєно єдиний унікальний номер № 210/3374/20 провадження №3/210/1620/20.

Постановою суду від 14 липня 2020 року провадження №3/210/1620/20 у справі № 210/3374/20 зупинено до 21 липня 2020 року.

Позиції прокурора, особи, яка притягується до адміністративної відповідальності та її захисника.

Прокурор Криворізької місцевої прокуратури №1 Дніпропетровської області Коптєв І.С., надав пояснення по суті справи, підтримав обставини, викладені в протоколах про адміністративні правопорушення, та просив притягнути ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за вчинення адміністративних правопорушень, передбачених частинами 1, 2 ст.172-7 КУпАП, посилаючись на наявність у ОСОБА_1 приватного інтересу при обставинах, викладених у матеріалах справи, та з урахуванням характеристики правопорушника, його ставлення до вчиненого правопорушення, а також вимог ст. 36 КУпАП, призначити останньому покарання у виді штрафу в межах санкції, встановленої за більш серйозне правопорушення з числа вчинених, у вигляді 200 неоподаткованих мінімумів доходів громадян, що складає 3400 грн. З урахуванням характеру адміністративного правопорушення, посади, яку обіймає вказана особа, ст. 30 КУпАП не застосовувати.

В обґрунтування підстав для притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності прокурор зазначив, що депутат Криворізької міської ради ОСОБА_1 є суб`єктом відповідальності згідно п.п. «б» п. 1 ч. 1 ст. 3 Закону України «Про запобігання корупції» за вчинення корупційних правопорушень та правопорушень, пов`язаних з корупцією. Посадові особи, які є суб`єктами, на яких поширюється дія цього Закону, мають права, визначені Конституцією, але разом з тим вони обтяжені певними обов`язками, визначеними ст.ст. 28, 35 Закону України «Про запобігання корупції» та статтею 59-1 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні», виконання яких не порушує їхніх прав. Із згаданими обов`язками ОСОБА_1 ознайомлений та зобов`язаний їх виконувати у визначений спосіб. Суть обмежень, закладених законодавцем у Закон, полягає у виключенні із діяльності осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, корупційної складової шляхом обов`язку повідомлення про приватний інтерес при здійсненні своїх повноважень. Невиконання цього обов`язку і є порушенням встановлених Законом обмежень. Зібраними матеріалами встановлено, що на пленарному засіданні сесії Криворізької міської ради розглядалось питання, яке безпосередньо стосувалось фінансово-господарської діяльності ПАТ «Центральний ГЗК». У депутата Криворізької міської ради ОСОБА_1 під час голосування за рішення, вказане у протоколі, виник реальний конфлікт інтересів. Приватний інтерес ОСОБА_1 полягає у сприянні всіма доступними засобами та способами в роботі ПАТ «Центральний ГЗК», оскільки останній працював на посаді голови первинної організації профспілки трудящих металургійної і гірничодобувної промисловості України ПАТ «Центральний ГЗК» (надалі профспілка), де отримав у 2018 році заробітну плату в розмірі близько 620 тис. грн. Заробітна плата, яку особа, обрана депутатом міської ради, отримує як найманий працівник від свого роботодавця, є джерелом доходу такого депутату. Це призводить до виникнення у депутата конфлікту інтересів при голосуванні та прийнятті місцевою радою рішень, які стосуються прав та обов`язків роботодавця депутата. Членами первинної профспілкової організації є як робітники, так і керівний склад підприємства, а також те, що рішення «Про встановлення ставок земельного податку, розміру орендної плати, пільг зі сплати за землю та затвердження Регламенту оподаткування земельних ділянок на території міста Кривого Рогу у 2019 році» є безумовно вигідним ПАТ «Центральний ГЗК» для подальшого ведення цим підприємством своєї господарської діяльності, а саме видобутку та збагачення залізорудної сировини, тому ОСОБА_1 , як керівник первинної профспілкової організації підприємства безумовно зацікавлений в отриманні пільг зі сплати земельного податку ПАТ «Центральний ГЗК», результатом чого стане отримання підприємством більшого прибутку, з якого згідно ст. 4 Закону України «Про оплату праці» формується фонд оплати праці, що є джерелом виплати заробітної плати працівникам - членам профспілки. Вказаний приватний інтерес реально зіткнувся з його повноваженнями як депутата Криворізької міської ради при розгляді на сесії питання, що стосується ведення фінансово-господарської діяльності ПАТ «Центральний ГЗК». Тим паче голос ОСОБА_1 міг бути вирішальним у прийнятті того чи іншого рішення. Вказані фактори безперечно вплинули на його об`єктивність і неупередженість. Крім того додатково встановлено, що деякі з депутатів, в тому числі ОСОБА_1 , при прийнятті аналогічного рішення про встановлення ставок плати за землю на 2020 рік, заявили про наявність у них конфлікту інтересів, що підтверджується протоколом та стенограмою пленарного засідання ради. Таким чином, депутати визнають наявність у них конфлікту інтересів при голосуванні за рішення про встановлення ставок земельного податку та розмірів орендної плати за землю у м. Кривий Ріг. У Законі чітко зазначено, що у разі виникнення реального чи потенційного конфлікту інтересів у особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, прирівняної до неї особи, яка входить до складу колегіального органу (комітету, комісії, колегії тощо), вона не має права брати участь у прийнятті рішення цим органом. ОСОБА_1 був зобов`язаний повідомити Криворізьку міську раду про наявний у нього реальний конфлікт інтересів, проте він цього не зробив та взяв участь у голосуванні.

Під час судового засідання ОСОБА_1 свою провину в інкримінованих йому адміністративних правопорушеннях не визнав та суду пояснив, що дійсно він є депутатом Криворізької міської ради Дніпропетровської області VII скликання та приймав участь у голосуванні на пленарному засіданні ХХХVІ сесії Криворізької міської ради під час розгляду 27 червня 2018 року питання «Про встановлення ставок земельного податку, розміру орендної плати, пільг зі сплати за землю та затвердження Регламенту оподаткування земельних ділянок на території міста Кривого Рогу у 2019 році». Зазначив, що він являється Головою Первинної організації профспілки трудящих металургійної і гірничодобувної промисловості України ПАТ «Центральний гірничо-збагачувальний комбінат» (надалі ПО ПТМтГП України ПАТ «ЦГЗК») та отримує заробітну плату саме від профспілки, а не від ПАТ «Центральний гірничо-збагачувальний комбінат». У складі ПО ПТМтГП України ПАТ «ЦГЗК перебуває вже 15 років, та не обіймає керівні посади в ПАТ «ЦГЗК». ПО ПТМтГП України ПАТ «ЦГЗК та ПАТ «ЦГЗК» - різні юридичні особи, при цьому діяльність профспілки спрямована на захист трудових, соціальних та економічних прав працівників ПАТ «ЦГЗК», тобто профспілка фактично є опонентом ПАТ «ЦГЗК». Члени ПО ПТМтГП України ПАТ «ЦГЗК, яких близько 4600, щорічно добровільно вносять внески у вигляді 1% від заробітної плати, і такі внески є джерелом фінансування. Підприємство ПАТ «ЦГЗК» відповідно до умов колективного договору, діючого на підприємстві має перераховувати кошти на соціально-економічні, спортивні програми, тощо для працівників. Зазначив, що при голосуванні за вказане у протоколах про адміністративні правопорушення рішення він керувався виключно інтересами й потребами територіальної громади міста, жодного особистого приватного інтересу та умислу в нього не було, і в його діях відсутній реальний конфлікт інтересів.

Від захисника ОСОБА_1 адвоката Слюти В.В. надійшло клопотання про закриття справи про адміністративне правопорушення у зв`язку із відсутністю складу адміністративного правопорушення. В обґрунтування клопотання зазначає, що посилання в протоколах на те, що «вищезазначене рішення є безумовно необхідним для ПРАТ «ЦГЗК» для подальшого ведення цим підприємством своєї господарської діяльності та отримання більшого прибутку, в чому ОСОБА_1 , як керівник первинної профспілкової організації ПРАТ «ЦГЗК» безумовно був зацікавлений в отриманні пільг зі сплати земельного податку, результатом чого стане отримання підприємством більшого прибутку, з якого згідно ст.4 Закону України «Про оплату праці» формується фонд оплати праці, що є джерелом виплати заробітної плати робітникам» є помилковим, з огляду на наступне:

ОСОБА_1 , як під час голосування 27.06.2018р., так до цього часу працює головою Первинної організації профспілки трудящих металургійної і гірничодобувної промисловості України Приватного акціонерного товариства «Центральний гірничо-збагачувальний комбінат» (ПО ПТМтГП України ПАТ «ЦГЗК»), він отримував і отримує свою заробітну плату саме в ПО ПМГУ ПРАТ "ЦГЗК" (), яка ніяким чином не залежить і не підпорядковується, а ні ПрАТ «ЦГЗК» (), а ні ТОВ «МЕТІНВЕСТ ХОЛДИНГ» (). Первинна профспілкова організація ПрАТ «ЦГЗК» не була суб`єктом стосовно якого проводилось голосування з питання «Про встановлення ставок земельного податку, розміру орендної плати, пільг зі сплати за землю та затвердження Регламенту оподаткування земельних ділянок на території міста Кривого Рогу у 2019 році». Більш того в вищезазначеному Регламенті взагалі не згадується, а ні про ПО ПМГУ ПРАТ "ЦГЗК", а ні про ТОВ «МЕТІНВЕСТ ХОЛДІНГ», а ні про ПрАТ «ЦГЗК», а тому в такому випадку у ОСОБА_1 був відсутній будь-який приватний інтерес.

По-друге, проект рішення «Про встановлення ставок земельного податку, розміру орендної плати, пільг зі сплати за землю та затвердження Регламенту оподаткування земельних ділянок на території міста Кривого Рогу у 2019 році», за який проголосував ОСОБА_1 не був актом індивідуальної дії, не стосувався конкретних підприємств, а був знеособленим і стосувався всіх земельних ділянок м.Кривого Рогу.

По-третє, як на підставу складення протоколів № 513,514 поліція посилається на преюдиційне значення рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 22.03.2019р. по справі № 160/9207/18 в частині встановлення обставин щодо наявності конфлікту інтересів у ОСОБА_1 під час голосування з питання «Про встановлення ставок земельного податку, розміру орендної плати, пільг зі сплати за землю та затвердження Регламенту оподаткування земельних ділянок на території міста Кривого Рогу у 2019 році», при цьому уповноваженим органом поліції замовчано той факт, що даним рішенням встановлено наявність потенційного конфлікту інтересів у ОСОБА_1 , що в свою чергу виключає відповідальність, передбачену ст. 172-7 КУпАП, оскільки диспозицією вказаної статті передбачено відповідальність за наявність реального конфлікту інтересів.

Захисник посилається на те, що згідно з статті 51 КУпАП - обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу. Відповідно до ст.62 Конституції України усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь. З огляду на наведене, вважає, що посадовою особою, яка склала протоколи про адміністративні правопорушення, не здобуто достатніх належних і допустимих доказів на підтвердження наявності у ОСОБА_1 складу правопорушення, передбаченого ч.І, 2 ст. 172-7 КУпАП,

Фактичні обставини, встановлені судом при розгляді справи про адміністративне правопорушення:

Згідно з протоколами про адміністративне правопорушення № 513 та 514 від 09 червня 2020 року відповідно до протоколу першого пленарного засідання І сесії Криворізької міської радиVII скликання від 18.11.2015 року було оголошено список обраних депутатів міської ради та визнано повноваження депутатів, до складу яких входить депутат Криворізької міської ради VII скликання ОСОБА_1 .

Депутат Криворізької міської ради ОСОБА_1 є суб`єктом відповідальності згідно підпунктом «б» пункту 1 частини 1 статті 3 Закону України «Про запобігання корупції» за вчинення корупційних правопорушень та правопорушень, пов`язаних з корупцією.

27.06.2018 в приміщенні Криворізької міської ради Дніпропетровської області за адресою: Дніпропетровська область, м. Кривий Ріг, пл. Молодіжна, 1, проходило пленарне засідання XХХVІ сесії Криворізької міської ради VIIскликання.

Згідно з порядком денним протоколу пленарного засідання XХХVІ сесії Криворізької міської ради VII скликання під № 40 порядку денного розглядалося питання про встановлення ставок земельного податку, розміру орендної плати, пільг зі сплати за землю та затвердження Регламенту оподаткування земельних ділянок на території міста Кривого Рогу у 2019 році.

Після доповіді виконуючого обов`язки директора департаменту регулювання містобудівної діяльності та земельних відносин виконкому міської ради ОСОБА_3 та виступів де кількох депутатів міської ради питання було поставлене на голосування та відповідно до результатів голосування депутатів відображених в системі «РАДА» ОСОБА_1 брав участь в розгляді питання та проголосував «ЗА».

За результатами голосування було прийняте рішення Криворізької міської ради № 2618 від 27.06.2018 «Про встановлення ставок земельного податку, розміру орендної плати, пільг зі сплати за землю та затвердження Регламенту оподаткування земельних ділянок на території міста Кривого Рогу у 2019 році».

Згідно з протоколом, стенограмою та відеозаписом засідання сесії опублікованому на каналі Криворізької міської ради інтернет-ресурсу «YOUTUBE» жоден з депутатів Криворізької міської ради публічно не заявляв про наявний у нього конфлікт інтересів перед голосуванням по питанню № 40 порядку денного.

За результатами голосування було прийняте рішення Криворізької міської ради № 2618 від 27.06.2018 «Про встановлення ставок земельного податку, розміру орендної плати, пільг зі сплати за землю та затвердження Регламенту оподаткування земельних ділянок на території міста Кривого Рогу у 2019 році».

Під час обговорення проекту цього рішення підприємства ТОВ «МЕТІНВЕСТ ХОЛДІНГ» приймали активну участь в обговорені та висували пропозиції щодо зниження річного розміру земельного податку та орендної плати з 4 відсотків від нормативної грошової оцінки до 2,5 відсотків. Також, вказані підприємства пропонували внести до проекту рішення норми про застосування для гірничих підприємств при сплаті земельного податку податкової пільги, передбаченої пунктом 284.4 статті 284 Податкового кодексу України, яка знижує їх податок на 75%, їх вказані пропозиції фактично були повністю враховані. Так, ставка земельного податку була знижена до 2.5 відсотка, а стосовно пільги було зазначено, що така пільга в силу закону застосовуватиметься до цих підприємств.

ОСОБА_1 в 2018 році працював на посаді голови первинної організації профспілки металургів та гірників України ПАТ «Центральний гірничо-збагачувальний комбінат», та отримав згідно даних його щорічної декларації особи уповноваженої на виконання функцій держави та органів місцевого самоврядування за 2018 рік заробітну платні в сумі 619922 грн.

«МЕТІНВЕСТ» - міжнародна вертикально інтегрована гірничо-металургійна група компаній. До структури групи входять видобувні й металургійні підприємства в Україні, Європі та США, серед яких приватне акціонерне товариство «Центральний гірничо-збагачувальний комбінат». Керуючою компанією групи «МЕТІНВЕСТ» є ТОВ «МЕТІНВЕСТ ХОЛДІНГ», яка визначає всі економічні, соціальні, правові та інші напрямки діяльності ПАТ «Центральний ГЗК», ПАТ «Північний ГЗК», ПАТ «Інгулецький ГЗК» та всіх інших підприємств, які входять до структури компанії.

В той же час до ПАТ «АрселорМіттал Кривий Ріг» (ПАТ «АМКР») рішенням Криворізької міської ради № 2618 від 27.06.2018 «Про встановлення ставок земельного податку, розміру орендної плати, пільг зі сплати за землю та затвердження Регламенту оподаткування земельних ділянок на території міста Кривого Рогу у 2019 році» не були застосовані податкові пільги при сплаті земельного податку, як до підприємств ТОВ «МЕТІНВЕСТ ХОЛДІНГ», в зв`язку з чим ПАТ «АМКР» звернувся з позовом до Дніпропетровського окружного адміністративного суду щодо скасування вищезазначеного рішення Криворізької міської ради.

В ході розгляду позову ПАТ «АМКР» щодо скасування рішення Криворізької міської ради № 2618 від 27.06.2018Дніпропетровський окружний адміністративний суд та Третій апеляційний адміністративний суд дійшли висновку, що ОСОБА_1 під час голосування за прийняття рішення «Про встановлення ставок земельного податку, розміру орендної плати, пільг зі сплати за землю та затвердження Регламенту оподаткування земельних ділянок на території міста Кривого Рогу у 2019 році» діяв в умовах конфлікту інтересів.

В протоколах про адміністративні правопорушення зазначається про те, що у ОСОБА_1 виник реальний конфлікт інтересів, а саме суперечність між його приватним інтересом, обумовлений його постійною діяльністю в первинній профспілковій організації ПАТ «Центральний ГЗК» та його представницькими повноваженнями, як депутата Криворізької міської ради, що вплинули на його об`єктивність та неупередженість при розгляді на пленарному засіданні сесії питання «Про встановлення ставок земельного податку, розміру орендної плати, пільг зі сплати за землю та затвердження Регламенту оподаткування земельних ділянок на території міста Кривого Рогу у 2019 році».

Наявність реального конфлікту інтересів у ОСОБА_1 стороною обвинувачення обґрунтовується приватним інтересом ОСОБА_1 , зумовленим перебуванням на постійній роботі в первинній профспілковій організації ПАТ «Центральний ГЗК» на посаді голови а саме статтею 37 Закону України "Про професійні спілки, їх права та гарантії діяльності", згідно з якою первинні профспілкові організації на підприємствах редставляють інтереси своїх членів і захищають їх трудові, соціально-економічні права та інтереси. Враховуючи той факт, що членами первинної профспілкової організації є як робітники так і керівники підприємства, а також те що рішення «Про встановлення ставок земельного податку, розміру орендної плати, пільг зі сплати за землю та затвердження Регламенту оподаткування земельних ділянок на території міста Кривого Рогу у 2019 році» є за твердженням звинувачення безумовно вигідним для ПАТ «Центральний ГЗК» для подальшого ведення цим підприємством своєї господарської діяльності, а саме видобутку та збагачення залізорудної сировини, тому ОСОБА_1 , як керівник первинної профспілкової організації підприємства безумовно був зацікавлений в отриманні пільг зі сплати земельного податку ПАТ «Центральний ГЗК», результатом чого стане отримання підприємством більшого прибутку, з я кого згідно ст. 4 Закону України «Про оплату праці» формується фонд оплати праці, що є джерелом виплати заробітної плати робітникам.

Згідно з викладу фактичних обставин інкримінованих ОСОБА_1 правопорушень, суперечність між приватним інтересом та здійсненням службових і представницьких повноважень пов`язана з розглядом ОСОБА_1 , як депутатом міської ради, питання, пов`язаного з діяльністю товариства, в якому він працює на постійній основі, а саме - наданням згоди на отримання ПАТ «Центральний ГЗК» пільг зі сплати земельного податку передбачених в рішенні Криворізької міської ради № 2618 від 27.06.2018 (а.с. 3-11; 76-86).

На підставі встановлених вище обставин ОСОБА_1 висунуто обвинувачення у вчиненні адміністративних правопорушень, пов`язаних з корупцією з наступними формулюваннями:

1) депутат Криворізької міської ради Дніпропетровської області VII скликання ОСОБА_1 у порушення вимог ч. 1 ст. 28 Закону України «Про запобігання корупції», ч. 1 ст. 59-1 Закону України «Про місцеве самоврядування» публічно не повідомив колегіальний орган в особі Криворізької міської ради про наявність у нього реального конфлікту інтересів на пленарному засіданні XХХVІ сесії Криворізької міської ради під час розгляду 27 червня 2018р. питання «Про встановлення ставок земельного податку, розміру орендної плати, пільг зі сплати за землю та затвердження Регламенту оподаткування земельних ділянок на території міста Кривого Рогу у 2019 році», чим вчинив правопорушення, пов`язане з корупцією, відповідальність за яке передбачено ч. 1 ст. 172-7 КУпАП.

2) депутат Криворізької міської ради Дніпропетровської області VII скликання ОСОБА_1 27 червня 2018р. на пленарному засіданні XХХVІ сесії Криворізької міської ради у порушення вимог ч. 1 ст. 28 Закону України «Про запобігання корупції», ч. 1 ст. 59-1 Закону України «Про місцеве самоврядування» вчинив дії в умовах реального конфлікту інтересів та проголосував «ЗА» питання «Про встановлення ставок земельного податку, розміру орендної плати, пільг зі сплати за землю та затвердження Регламенту оподаткування земельних ділянок на території міста Кривого Рогу у 2019 році», чим вчинив правопорушення, пов`язане з корупцією, відповідальність за яке передбачено ч. 2 ст. 172-7 КУпАП.

Місцем вчинення адміністративних правопорушень, пов`язаних з корупцією, передбачених частиною 1 та 2 статті 172-7 КУпАП, є територія України - Дніпропетровська область, м. Кривий Ріг, пл. Молодіжна, 1 (місцезнаходження Криворізької міської ради).

Датою вчинення адміністративних правопорушень, пов`язаних з корупцією, передбачених частиною 1 та 2 статті 172-7 КУпАП є дата голосування 27 червня 2018 року.

Згідно з частиною 4 статті 38 КУпАП адміністративне стягнення за вчинення правопорушення, пов`язаного з корупцією, може бути накладено протягом шести місяців з дня його виявлення, але не пізніше двох років з дня його вчинення.

Дата виявлення адміністративних правопорушень, пов`язаних з корупцією у протоколах № 513 та № 514 від 09 червня 2020 року не зазначена. Як вбачається із матеріалів справи, що правопорушення вчинено 27 червня 2018 року, заява про здійснення правопорушення отримана Управлінням стратегічних розслідувань в Дніпропетровській області Департаменту стратегічних розслідувань Національної поліції України 05 червня 2020 року, що підтверджується штампом вхідної кореспонденції.

Згідно з частиною 3 статті 277 КУпАП строк розгляду адміністративних справ про адміністративні правопорушення, пов`язані з корупцією, зупиняється судом у разі якщо особа, щодо якої складено протокол про таке правопорушення, умисно ухиляється від явки до суду або з поважних причин не може туди з`явитися (хвороба, перебування у відрядженні чи на лікуванні, у відпустці тощо).

Враховуючи, що строк розгляду справи про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 зупинявся постановами суду від 24 червня 2020 року до 14 липня 2020 року та 14 липня 2020 року до 21 липня 2020 року, станом на 22 липня 2020 року строки розгляду справи не сплинули.

На підтвердження вини особи, що притягається до адміністративної відповідальності у вчиненні адміністративних правопорушень, передбачених частинами 1 та 2 ст. 172-7 КУпАП, окрім протоколів за № 513 та 514 від 09 червня 2020 року, стороною обвинувачення надані наступні матеріали:

- інформація прокуратури Дніпропетровської області від 19 травня 2020 року за № 05/32-700вих-20 про те, що 36 сесії 7 скликання Криворізької міської ради, яка відбулася 27.06.2018, розглядалось питання «Про встановлення ставок земельного податку, розміру орендною плати, пільг зі сплати за землю та затвердження Регламенту оподаткування земельних ділянок на території міста Кривого Рогу у 2019 році», яке прийнято 43 голосами присутніх депутатів. Депутат ОСОБА_1 голосував за наявності конфлікту інтересів (а.с. 13-15, 87-89);

- інформація Криворізької місцевої прокуратури № 1 від 12 травня 2020 року за № 04/37-5270вих-20 про те, що 36 сесії 7 скликання Криворізької міської ради, яка відбулася 27.06.2018, розглядалось питання «Про встановлення ставок земельного податку, розміру орендною плати, пільг зі сплати за землю та затвердження Регламенту оподаткування земельних ділянок на території міста Кривого Рогу у 2019 році», яке прийнято 43 голосами присутніх депутатів. Депутат ОСОБА_1 голосував за наявності конфлікту інтересів (а.с. 16-18, 90-92);

- відповідь Криворізької міської ради від 18.05.2020 вих. № 12/31/670, згідно якої депутат ОСОБА_1 отримав проект рішення «Про встановлення ставок земельного податку, розміру орендною плати, пільг зі сплати за землю та затвердження Регламенту оподаткування земельних ділянок на території міста Кривого Рогу у 2019 році» в день голосування 27.06.2018 перед початком пленарного засідання (а.с. 20, 94);

- протокол засідання І сесії Криворізької міської ради VІІ скликання від 18.11.2015 про оголошення виборів, згідно якого ОСОБА_1 обрано депутатом від територіальної організації Політичної Партії «Опозиційний блок» в м. Кривий Ріг (а.с. 21-26, 95-100);

- протокол засідання ХХХVІ сесії Криворізької міської ради VІІ скликання від 27.06.2018 про затвердження порядку денного пленарного засідання, з якого вбачається, що в пункті 40 включено до голосування проект рішення «Про встановлення ставок земельного податку, розміру орендною плати, пільг зі сплати за землю та затвердження Регламенту оподаткування земельних ділянок на території міста Кривого Рогу у 2019 році», та за вказане рішення проголосувало 43 депутати (а.с.27-36, 101-110);

- стенограма пленарного засідання ХХХVІ сесії Криворізької міської ради VІІ скликання від 27.06.2018 щодо голосування по питанню № 40 порядку денного - проект рішення «Про встановлення ставок земельного податку, розміру орендною плати, пільг зі сплати за землю та затвердження Регламенту оподаткування земельних ділянок на території міста Кривого Рогу у 2019 році», з якої вбачається, що повідомлень про наявність конфлікту інтересів жодним із депутатів не заявлялось (а.с.39-43, 113-117);

- результати поіменного голосування на засіданні ХХХVІ сесії Криворізької міської ради VІІ скликання від 27.06.2018 за пункт 40 - рішення «Про встановлення ставок земельного податку, розміру орендною плати, пільг зі сплати за землю та затвердження Регламенту оподаткування земельних ділянок на території міста Кривого Рогу у 2019 році», з якого вбачається, що ОСОБА_1 проголосував «ЗА» (а.с.44, 111);

- рішення Криворізької міської ради від 27 червня 2018 року за № 2816 «Про встановлення ставок земельного податку, розміру орендною плати, пільг зі сплати за землю та затвердження Регламенту оподаткування земельних ділянок на території міста Кривого Рогу у 2019 році», яким встановлено ставки земельного податку та розмір плати за землю, пільги зі сплати за землю в залежності від цільового призначення земель та регламент оподаткування в залежності від цільового призначення. Коефіцієнта індексації, тощо (а.с. 45-54, 119-128);

- рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 22 березня 2019 року у справі № 160/9207/18 за адміністративним позовом ПАТ «АрселорМіттал Кривий Ріг» до Криворізької міської ради про визнання протиправним та скасування рішення, згідно з яким визнано протиправним та нечинним рішення Криворізької міської ради від 27.06.2018р. №2816 «Про встановлення ставок земельного податку, розміру орендної плати, пільг зі сплати за землю та затвердження Регламенту оподаткування земельних ділянок на території міста Кривого Рогу у 2019 році», а саме: положення Додатку 1 до рішення Криворізької міської ради від 27.06.2018 р. № 2816 «Про встановлення ставок земельного податку, розміру орендної плати, пільг зі сплати за землю та затвердження Регламенту оподаткування земельних ділянок на території міста Кривого Рогу у 2019 році» у частині встановлення для юридичних осіб ставки податку за користування земельними ділянками та річного розміру орендної плати за користування земельними ділянками на рівні 2,5 відсотка від нормативної грошової оцінки земель міста, що відповідають таким критеріям: - вид цільового призначення земель (Згідно з Класифікацією видів цільового призначення земель, затвердженою Наказом Державного комітету України із земельних ресурсів від 23 липня 2010 року №548, зареєстрованим у Міністерстві юстиції України 01 листопада 2010 року за №1011/18306 (зі змінами): код - « 11.02»; назва - «землі промисловості; для розміщення та експлуатації основних, підсобних і допоміжних будівель та споруд підприємств переробної, машинобудівної та іншої промисловості»; - код розділу КВЕД - « 19,24» (а.с. 57-61; 131-135);

- постанова Третього апеляційного адміністративного суду від 29 жовтня 2019 року у справі № 160/9207/18, яким рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 22 березня 2019 року у цій же справі залишено без змін (а.с. 62-65; 136-139);

- роздруківка з єдиного реєстру декларацій щорічної декларації ОСОБА_1 за 2018 рік, з якої вбачається що останній отримує доходи у вигляді пенсії та заробітну плату за основним місцем роботи, розмір якої за 2018 рік становив 619922 грн. (а.с. 67-69; 141-143).

В спростування доводів сторони обвинувачення, захисником залучено роз`яснення Національного агентства з питань запобігання корупції від 15.07.2020р. вих. 32-03/31746/20 наданого ОСОБА_1 під час розгляду справи з приводу наявності/відсутності у нього конфлікту інтересів під час голосування під час сесії Криворізької міської ради з питання «Про встановлення ставок земельного податку, розміру орендної плати, пільг зі сплати за землю та затвердження Регламенту оподаткування земельних ділянок на території міста Кривого Рогу у 2021 році», згідно якого у ОСОБА_1 відсутній будь-який приватний інтерес, тобто у нього немає ні потенційного ні реального конфліктів інтересу.

Згідно з роз`яснення Національного агентства з питань запобігання корупції від 15.07.2020р. вих. 32-03/31746/20 за зверненням ОСОБА_1 , що виникло у зв`язку з його участю в голосуванні за аналогічне за своєю правовою природою рішення про встановлення ставок земельного податку на 2021 рік, сам факт того, що працівники підприємства, яке відноситься до підприємств, що пов`язані з користуванням надрами, є членами профспілки, яку очолює депутат (в даному випадку ОСОБА_1 ), не свідчить безумовно про наявність у нього приватного інтересу під час голосування за відповідне рішення ради. Інша інформація, яка б підтверджувала наявність у особи приватного інтересу у зверненні відсутня. Крім того, голосування за рішення, які стосуються невизначного кола фізичних та юридичних осіб, є знеособленими, тобто без чіткого визначення ідентифікаційних даних фізичних осіб або реквізитів конкретних юридичних осіб (назв, кодів ЄДРПОУ тощо), не може безумовно свідчити про наявність приватного інтересу як складової конфлікту інтересів (а.с. 179-180).

Норми права, що підлягають застосуванню

Визначення терміну «правопорушення, пов`язаного з корупцією», про який йдеться мова у главі 13-А КУпАП, міститься у частині 1 ст.1 Закону України «Про запобігання корупції» і є діянням, що не містить ознак корупції, але порушує встановлені цим Законом вимоги, заборони та обмеження, вчинене особою, зазначеною у частині 1 статті 3 Закону, за яке законодавством України встановлено кримінальну, адміністративну, дисциплінарну та/або цивільно-правову відповідальність.

Вимоги щодо запобігання та врегулювання конфлікту інтересів містить розділ V Закону України «Про запобігання корупції», зокрема ст. 28, яка зобов`язує осіб, зазначених у пунктах 1 і 2 частини 1 статті 3 цього Закону:

1) вживати заходів щодо недопущення виникнення реального, потенційного конфлікту інтересів;

2) повідомляти не пізніше наступного робочого дня з моменту, коли особа дізналася чи повинна була дізнатися про наявність у неї реального чи потенційного конфлікту інтересів безпосереднього керівника, а у випадку перебування особи на посаді, яка не передбачає наявності у неї безпосереднього керівника, або в колегіальному органі - НАЗК чи інший визначений законом орган або колегіальний орган, під час виконання повноважень у якому виник конфлікт інтересів, відповідно;

3) не вчиняти дій та не приймати рішень в умовах реального конфлікту інтересів;

4) вжити заходів щодо врегулювання реального чи потенційного конфлікту інтересів, а бланкетна диспозиція частини 1 статті 172-7 КУпАП відсилає до Закону України «Про запобігання корупції» і кореспондується з частиною 1 статті 28 цього Закону, яка у свою чергу передбачає конкретні зобов`язання.

Згідно примітки ст. 172-7 КУпАП, під реальним конфліктом інтересів слід розуміти суперечність між приватним інтересом особи та її службовими чи представницькими повноваженнями, що впливає на об`єктивність або неупередженість прийняття рішень, або на вчинення чи невчинення дій під час виконання вказаних повноважень.

Аналогічне визначення реального конфлікту інтересів міститься і у ч. 1 ст. 1 ЗУ «Про запобігання корупції», де розкривається зміст такого терміну як приватний інтерес, яким є будь-який майновий чи немайновий інтерес особи, у тому числі зумовлений особистими, сімейними, дружніми чи іншими позаслужбовими стосунками з фізичними чи юридичними особами, у тому числі ті, що виникають у зв`язку з членством або діяльністю в громадських, політичних, релігійних чи інших організаціях.

Положенням статті 3 Закону України «Про запобігання корупції» визначено перелік суб`єктів, на яких поширюється дія цього Закону.

Частиною 1 статті 1 Закону України «Про запобігання корупції» також визначено, що потенційний конфлікт інтересів це наявність у особи приватного інтересу у сфері, в якій вона виконує свої службові чи представницькі повноваження, що може вплинути на об`єктивність чи неупередженість прийняття нею рішень, або на вчинення чи невчинення дій під час виконання зазначених повноважень.

Згідно підпунктом «б» пункту 1 частини 1 статті 3 Закону України «Про запобігання корупції», суб`єктом відповідальності за корупційні правопорушення є народні депутати України, депутати Верховної Ради Автономної Республіки Крим, депутати місцевих рад.

Відповідно до ч.1 ст.49 Закону України «Про місцеве самоврядування» повноваження депутата ради починаються з моменту офіційного оголошення відповідною територіальною виборчою комісією на сесії ради рішення про підсумки виборів та визнання повноважень депутатів і закінчуються в день першої сесії ради нового скликання. Повноваження депутата можуть бути припинені достроково у випадках, передбачених законом.

Частина 2 вказаної статті передбачає, що депутат представляє інтереси всієї територіальної громади, має всю повноту прав, що забезпечують його активну участь у діяльності ради та утворюваних нею органів, несе обов`язки перед виборцями, радою та її органами, виконує їх доручення. Депутат, крім секретаря ради, повинен входити до складу однієї з постійних комісій ради.

Відповідно до частини 1 статті 59-1 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» сільський, селищний, міський голова, секретар, депутат сільської, селищної, міської ради, голова, заступник голови, депутат районної, обласної, районної у місті ради бере участь у розгляді, підготовці та прийнятті рішень відповідною радою за умови самостійного публічного оголошення про це під час засідання ради, на якому розглядається відповідне питання.

Згідно з частиною 2 ст.35 Закону України «Про запобігання корупції», у разі виникнення реального чи потенційного конфлікту інтересів у особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, прирівняної до неї особи, яка входить до складу колегіального органу (комітету, комісії, колегії тощо), вона не має права брати участь у прийнятті рішення цим органом. Про конфлікт інтересів такої особи може заявити будь - який інший член відповідного колегіального органу або учасник засідання, якого безпосередньо стосується питання, що розглядається. Заява про конфлікт інтересів члена колегіального органу заноситься в протокол засідання колегіального органу. У разі якщо неучасть особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, прирівняної до неї особи, яка входить до складу колегіального органу, у прийнятті рішень цим органом призведе до втрати правомочності цього органу, участь такої особи у прийнятті рішень має здійснюватися під зовнішнім контролем. Рішення про здійснення зовнішнього контролю приймається відповідним колегіальним органом.

Згідно з Методичних рекомендацій з питань запобігання та врегулювання конфлікту інтересів у діяльності осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, та прирівняних до них осіб, викладених у рішенні Національного агентства з питань запобігання корупції від 29.09.2017 № 839 (далі Методичні рекомендації), приватний інтерес будь-який майновий чи немайновий інтерес особи, у тому числі зумовлений особистими, сімейними, дружніми чи іншими позаслужбовими стосунками з фізичними чи юридичними особами, у тому числі ті, що виникають у зв`язку з членством або діяльністю в громадських, політичних, релігійних чи інших організаціях (абзац дванадцятий частини першої статті 1 Закону). Перелік самих стосунків не є вичерпним, адже при наданні визначення законодавцем використано словосполучення "у тому числі", тобто у дефініції окреслено лише найбільш типові форми стосунків, які можуть зумовлювати наявність майнового чи немайнового інтересу. Практично це означає, що кожен службовець при виконанні своїх повноважень повинен брати до уваги увесь спектр своїх не лише правових (юридичних), а й соціальних (приватних) відносин, які зумовлюють виникнення майнового чи немайнового інтересу.

Зі змісту розділу 2.3 Методичних рекомендацій вбачається, що правила врегулювання конфлікту інтересів в діяльності зазначених осіб визначені статтею 59-1 "Конфлікт інтересів" Закону України "Про місцеве самоврядування в Україні", згідно з якою сільський, селищний, міський голова, секретар, депутат сільської, селищної, міської ради, голова, заступник голови, депутат районної, обласної, районної у місті ради бере участь у розгляді, підготовці та прийнятті рішень відповідною радою за умови самостійного публічного оголошення про конфлікт інтересів під час засідання ради, на якому розглядається відповідне питання. Отже, в ситуації реального конфлікту інтересів особи, уповноважені на виконання функцій місцевого самоврядування, можуть брати участь у розгляді, підготовці, прийнятті рішень відповідною радою за сукупності таких умов:

1)особа самостійно заявляє про конфлікт інтересів публічно (про що вноситься відповідний запис до протоколу засідання ради);

2)оголошення про конфлікт інтересів здійснюється під час засідання ради, до початку розгляду питання, у вирішенні якого є приватний інтерес.

Таким чином, прийняття відповідних рішень (голосування) депутатом на засіданні місцевої ради у разі наявності конфлікту інтересів може здійснюватися за умови дотримання правил врегулювання конфлікту інтересів, передбачених статтею 59-1 Закону України "Про місцеве самоврядування в Україні".

Поряд із цим, Методичні рекомендації місять роз`яснення про те, що у разі порушення вимог щодо врегулювання потенційного конфлікту інтересів, винні особи несуть дисциплінарну відповідальність, а в разі порушення вимог щодо врегулювання реального конфлікту інтересів до адміністративної та дисциплінарної.

При розгляді справи про адміністративне правопорушення суд, відповідно до вимог ст. ст. 245, 280 КУпАП, повинен належним чином з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна особа в його чиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи по суті.

Постанова судді згідно ст. 283 КУпАП має ґрунтуватися на обставинах, встановлених при розгляді справи, тобто на достатніх і незаперечних доказах.

Відповідно до статті 9 КУпАП, адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління, і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Згідно зі статтею 10 КУпАП, адміністративне правопорушення визнається вчиненим умисно, коли особа, яка його вчинила, усвідомлювала протиправний характер своєї дії чи бездіяльності, передбачала її шкідливі наслідки і бажала їх або свідомо допускала настання цих наслідків.

Частина 1 статті 172-7 КУпАП встановлює адміністративну відповідальність за неповідомлення особою у встановлених законом випадках та порядку про наявність у неї реального конфлікту інтересів. Об`єктивна сторона цього правопорушення полягає в бездіяльності особи, яка знала про наявність приватного інтересу, який впливав на об`єктивність або неупередженість прийняття рішень, вчинення чи невчинення нею дій при здійснення представницьких повноважень, тому зобов`язана була повідомити про це, однак не зробила цього.

Частина 2 статті 172-7 КУпАП встановлює адміністративну відповідальність за порушення вимог щодо запобігання та врегулювання конфлікту інтересів: вчинення дій в умовах реального конфлікту інтересів. Об`єктивна сторона даного правопорушення полягає в активних діях особи, яка зазнала про наявність приватного інтересу, який впливав на об`єктивність або неупередженість прийняття рішень, вчинення чи не вчинення нею дій при здійсненні представницьких повноважень, тому зобов`язана була повідомити про це, однак не зробила цього.

За змістом ст. 172-7 КУпАП особистий інтерес - це користь, вигода яка стосується (або цікавить) особи, і які вона бажає отримати для себе особисто або близьких осіб.

Позиція суду за наслідками розгляду матеріалів про адміністративне правопорушення:

Вирішуючи питання про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого частиною 1 та частиною 2 статті 172-7 КУпАП слід брати до уваги ту обставину, що об`єктивна сторона адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 172-7 КУпАП полягає у неповідомленні особою безпосереднього керівника у випадках, передбачених законом, про наявність конфлікту інтересів. Тобто, для того, щоб вважати особу винною у вчиненні вказаного правопорушення має бути встановлено дві взаємопов`язаних обставини: наявність конфлікту інтересів та неповідомлення про нього. Конфлікт інтересів, згідно вказаної норми закону, це суперечність між приватними інтересами особи та її службовими чи представницькими повноваженнями, що впливає на об`єктивність або неупередженість прийняття рішень, а також на вчинення чи невчинення дій під час виконання наданих їй службових повноважень. Тобто конфліктом інтересів є не вчинення особою якогось порушення взагалі, і не повідомлення про це безпосереднього керівника, а суперечність між особистими інтересами особи та її службовими повноваженнями, яка впливає на об`єктивність прийняття рішень під час виконання наданих їй службових повноважень.

Суд зазначає, що предметом доказування у справі про притягнення особи до відповідальності за статтею 172-7 КУпАП (як за частиною так і за частиною 2) є доведеність наявності ситуації, за якої приватна заінтересованість особи впливає на об`єктивність виконання ним службових чи представницьких повноважень, за якої існує можливість виникнення протиріччя між приватним інтересом особи і публічними, що може поставити під сумнів справедливість прийнятого рішення чи вчинення публічним діячом інших дій. Доведення достатніми доказами обставин чітко визначеної суперечності є обов`язковим для уповноваженої на складання протоколу про адміністративне корупційне правопорушення особи, оскільки відсутність доказів таких обставин свідчитиме й про відсутність складу адміністративного правопорушення.

Виходячи із системного аналізу вказаних термінів, для встановлення факту реального конфлікту інтересів необхідно чітко установити, що:

а) приватний інтерес наявний,

б) він суперечить службовим чи представницьким повноваженням і

в) така суперечність реально впливає на об`єктивність чи неупередженість прийняття рішень чи вчинення дій.

Для встановлення ж наявності факту прийняття рішення в умовах реального конфлікту інтересів, у тому числі і для кваліфікації рішення як такого, що прийняте в умовах реального конфлікту інтересів, необхідно також встановити наявність обов`язкової сукупності таких юридичних фактів, як

1) наявність факту приватного інтересу, який має бути чітко сформульований (артикульований) та визначений;

2) наявність факту суперечності між приватним інтересом і службовими чи представницькими повноваженнями із зазначенням того, у чому саме ця суперечність знаходить свій вияв або вплив на прийняття рішення;

3) наявність повноважень на прийняття рішення;

4) наявність факту реального впливу суперечності між приватним та службовим чи представницьким інтересом на об`єктивність або неупередженість рішення.

Без наявності хоча б одного із зазначених фактів із цієї сукупності, реальний конфлікт інтересів не виникає, а тому встановлення таких обставин в обов`язковому порядку має бути відображено як у протоколі про правопорушення, пов`язане з корупцією, так і у судовому рішенні.

При цьому конфлікт інтересів повинен бути реальним (очевидним) і передбачуваним. Тобто, конфлікт інтересів має місце тоді, коли вказана суперечність фактично вплинула чи могла вплинути на об`єктивність або неупередженість прийняття рішень, на вчинення чи не вчинення дій під час виконання наданих особі службових повноважень.

Вирішуючи вищенаведені питання, з огляду на повноваження ОСОБА_1 , суд зазначає, що відповідно до частин другої та четвертої статті 49 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні», депутат представляє інтереси всієї територіальної громади, має всю повноту прав, що забезпечують його активну участь у діяльності ради та утворюваних нею органів, несе обов`язки перед виборцями, радою та її органами, виконує їх доручення. Депутат зобов`язаний брати участь у роботі сесій ради, засідань постійної та інших комісій ради, до складу яких його обрано.

Тобто ОСОБА_1 повинен був взяти участь у голосуванні на пленарному засіданні ХХХVІ сесії Криворізької міської ради VІІ скликання від 27.06.2018 щодо голосування по питанню № 40 порядку денного - проект рішення «Про встановлення ставок земельного податку, розміру орендною плати, пільг зі сплати за землю та затвердження Регламенту оподаткування земельних ділянок на території міста Кривого Рогу у 2019 році», а його дії були спрямовані на реалізацію представницького обов`язку як депутата місцевої ради.

Так, за результатами голосування 27 червня 2018 року було прийняте рішення Криворізької міської ради за №2816 «Про встановлення ставок земельного податку, розміру орендної плати, пільг зі сплати за землю та затвердження Регламенту оподаткування земельних ділянок на території міста Кривого Рогу у 2019 році», як колегіального органу, а не особисто депутатом Криворізької міської ради ОСОБА_1 .

Перевіряючи наявність приватного інтересу зі сторони ОСОБА_1 , суд зазначає, що ОСОБА_1 дійсно перебувала на момент голосування головою Первинної організації профспілки трудящих металургійної і гірничодобувної промисловості України Приватного акціонерного товариства «Центральний гірничо-збагачувальний комбінат» (), та він отримував і отримує свою заробітну плату саме в ПО ПМГУ ПРАТ "ЦГЗК", яка ніяким чином не залежить і не підпорядковується, а ні ПрАТ «ЦГЗК» (), а ні ТОВ «Метінвест Холдинг» (). Первинна профспілкова організація ПрАТ «ЦГЗК» не була суб`єктом стосовно якого проводилось голосування з питання «Про встановлення ставок земельного податку, розміру орендної плати, пільг зі сплати за землю та затвердження Регламенту оподаткування земельних ділянок на території міста Кривого Рогу у 2019 році». Більш того в вищезазначеному Регламенті взагалі не згадується, а ні про ПО ПМГУ ПРАТ "ЦГЗК", а ні про ТОВ «Метінвест Холдінг».

Діяльність професійних спілок регламентована Законом України від 15 вересня 1999 року за № 1045-XIV «Про професійні спілки, їх права та гарантії діяльності» (надалі Закон № 1045-ХІV), та згідно визначення, що міститься в статті 1 професійна спілка (профспілка) - добровільна неприбуткова громадська організація, що об`єднує громадян, пов`язаних спільними інтересами за родом їх професійної (трудової) діяльності (навчання); а первинна організація профспілки - добровільне об`єднання членів профспілки, які, як правило, працюють на одному підприємстві, в установі, організації незалежно від форми власності і виду господарювання або у фізичної особи, яка використовує найману працю, або забезпечують себе роботою самостійно, або навчаються в одному закладі освіти;

Професійні спілки створюються з метою здійснення представництва та захисту трудових, соціально-економічних прав та інтересів членів профспілки (стаття 2 Закону № 1045-ХІV)

Відповідно до статті 12 Закону № 1045-ХІV професійні спілки, їх об`єднання у своїй діяльності незалежні від державних органів та органів місцевого самоврядування, роботодавців, інших громадських організацій, політичних партій, їм не підзвітні і не підконтрольні. Профспілки самостійно організовують свою діяльність, проводять збори, конференції, з`їзди, засідання утворених ними органів, інші заходи, які не суперечать законодавству. Забороняється втручання державних органів, органів місцевого самоврядування, їх посадових осіб, роботодавців, їх об`єднань у статутну діяльність профспілок, їх організацій та об`єднань.

Профспілкові організації на підприємствах, в установах, організаціях та їх структурних підрозділах представляють інтереси своїх членів і захищають їх трудові, соціально-економічні права та інтереси. Свої повноваження первинні профспілкові організації здійснюють через утворені відповідно до статуту (положення) виборні органи, а в організаціях, де виборні органи не створюються, - через профспілкового представника, уповноваженого згідно із статутом на представництво інтересів членів профспілки, який діє в межах прав, наданих цим Законом та статутом профспілки (стаття 37 Закону № 1045-ХІV).

В той же час форми і системи оплати праці, норми праці, розцінки, тарифні сітки, схеми посадових окладів, умови запровадження та розміри надбавок, доплат, премій, винагород та інших заохочувальних, компенсаційних і гарантійних виплат встановлюються в колективному договорі з додержанням норм і гарантій, передбачених законодавством, генеральною, галузевими (міжгалузевими) або територіальними угодами. Якщо колективний договір не укладено, роботодавець зобов`язаний погодити зазначені питання з профспілковим органом (частина 6 статті 21 Закону № 1045-ХІV).

З системного аналізу положень статей 1, 2, 11, 12 Закону України від 24 березня 1995 року № 108/95-ВР «Про оплату праці» заробітна плата - це винагорода, обчислена, як правило, у грошовому виразі, яку за трудовим договором роботодавець виплачує працівникові за виконану ним роботу. Розмір заробітної плати залежить від складності та умов виконуваної роботи, професійно-ділових якостей працівника, результатів його праці та господарської діяльності підприємства. В структуру заробітної плати входить: основна заробітна плата, яка встановлюється у вигляді тарифних ставок (окладів) і відрядних розцінок для робітників та посадових окладів для службовців; додаткова заробітна плата - включає доплати, надбавки, гарантійні і компенсаційні виплати, передбачені чинним законодавством; премії, пов`язані з виконанням виробничих завдань і функцій та інші заохочувальні та компенсаційні виплати. До них належать виплати у формі винагород за підсумками роботи за рік, премії за спеціальними системами і положеннями, виплати в рамках грантів, компенсаційні та інші грошові і матеріальні виплати, які не передбачені актами чинного законодавства або які провадяться понад встановлені зазначеними актами норми. Розмір мінімальної заробітної плати встановлюється Верховною Радою України. Мінімальні розміри ставок (окладів) заробітної плати, як мінімальні гарантії в оплаті праці, визначаються генеральною угодою. Норми оплати праці (за роботу в надурочний час; у святкові, неробочі та вихідні дні; у нічний час; за час простою, який мав місце не з вини працівника; при виготовленні продукції, що виявилася браком не з вини працівника; працівників молодше вісімнадцяти років, при скороченій тривалості їх щоденної роботи тощо) і гарантії для працівників (оплата щорічних відпусток; за час виконання державних обов`язків; для тих, які направляються для підвищення кваліфікації, на обстеження в медичний заклад; для переведених за станом здоров`я на легшу нижчеоплачувану роботу; переведених тимчасово на іншу роботу у зв`язку з виробничою необхідністю; для вагітних жінок і жінок, які мають дітей віком до трьох років, переведених на легшу роботу; при різних формах виробничого навчання, перекваліфікації або навчання інших спеціальностей; для донорів тощо), а також гарантії та компенсації працівникам в разі переїзду на роботу до іншої місцевості, службових відряджень, роботи у польових умовах тощо встановлюються Кодексом законів про працю України та іншими актами законодавства України. І такі норми є мінімальними державними гарантіями.

Таким чином, ОСОБА_1 отримував у 2018 році заробітну плату, як голова неприбуткової організації первинної організації профспілки, а не від підприємства ПрАТ «ЦГЗК» та не мав будь-якого впливу на порядок формування розміру заробітної плати та її структури щодо працівників ПрАТ «ЦГЗК», а так само і не має частки у власності даного підприємства. Крім того, доходи ПрАТ «ЦГЗК» жодним чином не впливають на заробітну плату ОСОБА_1 , а певні ставки податку, які запроваджуються у місті в межах регуляторної діяльності міської ради, прямо не впливають на розмір заробітної плати працівників підприємства, чиї інтереси представляє профспілка, очолювана ОСОБА_1 .

Встановлено, що ПрАТ «ЦГЗК» та ПО ПМГУ ПРАТ "ЦГЗК" - це дві окремі самостійні юридичні особи, які діють за власними установчими документами, статутами. Вони мають різні коди ЄДРПОУ, знаходяться за різними юридичними адресами, мають різну організаційно-правову форму діяльності, здійснюють свою діяльність самостійно, незалежно одне від одного.

На підставі викладеного, суд вважає, що приватний інтерес у ОСОБА_1 під час голосування 27 червня 2020 року за проект рішення «Про встановлення ставок земельного податку, розміру орендною плати, пільг зі сплати за землю та затвердження Регламенту оподаткування земельних ділянок на території міста Кривого Рогу у 2019 році» відсутній.

Матеріали адміністративної справи, зовсім не містять відомостей про факти, якими підтверджується, що розмір заробітної плати ОСОБА_1 , залежить від діяльності ПрАТ «ЦГЗК», або прибутку вказаного підприємства. Не доведено також факту отримання преміювання чи сплати винагороди з підстав зменшення обсягу орендної плати чи ставки податку на землю для підприємства, або та обставина, що ставки земельного податку у місті Кривий Ріг напряму збільшать обсяг доходу (заробітної плати) працівників ПрАТ «ЦГЗК», які є членами профспілки, та інтереси яких у передбачених законом випадках захищає профспілка.

Вищенаведене свідчить про те, що у протоколі про адміністративне правопорушення не визначено іншого, не убачається наявність приватного інтересу та відсутні посилання на факти, що приватний інтерес суперечить службовим чи представницьким повноваженням і така суперечність реально впливає на об`єктивність чи неупередженість прийняття рішень чи вчинення дій ,саме ОСОБА_1 .

Як вбачається з матеріалів справи, ОСОБА_1 звернувся до Національного агентство з питань запобігання корупції 25 червня 2020року. У зверненні запитується інформація щодо наявності/відсутності у нього як депутата Криворізької міської ради конфлікту інтересів під час голосування за рішення ради про встановлення ставок плати за землю та пільг із земельного податку на території м. Кривого Рогу у 2021 році, в якому серед іншого є встановлення ставок плати за користування землями промисловості для розміщення та експлуатації основних, підсобних і допоміжних будівель та споруд підприємств, що пов`язані з користуванням надрами. Водночас працівники одного з таких підприємств входять до первинної організації профспілки, яку він очолює.

Вказане звернення, за поясненнями захисника та особи, яка притягується до адміністративної відповідальності було спрямовано з того приводу, що кожного року сесія міської ради приймає рішення щодо встановлення ставок земельного податку і з метою недопущення повторного складання протоколів за статтею 172-7 КУпАП за результатами голосування.

За наслідками розгляду звернення НАЗК зазначило, що зважаючи на положення статті 1 Закону щодо визначення понять «реальний конфлікт інтересів», «потенційний конфлікт інтересів», складовими конфлікту інтересів є: приватний інтерес, службові повноваження, залежно від співвідношення вказаних складових виникає реальний чи потенційний конфлікт інтересів. Приватний інтерес як будь-який майновий чи немайновий інтерес особи, у тому числі зумовлений особистими, сімейними, дружніми чи іншими позаслужбовими стосунками: з фізичними чи юридичними особами. Водночас сам факт того, що працівники підприємства, яке відноситься до підприємств, що пов`язані з користуванням надрами, є членами профспілки, яку очолює ОСОБА_1 , не свідчить безумовно про наявність у нього приватного інтересу під час голосування за відповідне рішення ради.

Судом також досліджено у судовому засіданні рішення Криворізької міської ради від 27 червня 2018 року за №2816 «Про встановлення ставок земельного податку, розміру орендної плати, пільг зі сплати за землю та затвердження Регламенту оподаткування земельних ділянок на території міста Кривого Рогу у 2019 році», яке в подальшому було оскаржено в порядку Кодексу адміністративного судочинства України .

Зі змісту цього рішення вбачається, що воно знеособлене, тобто не містить конкретних юридичних чи фізичних осіб, на користь яких воно ухвалюється. Крім того, вказане рішення є регуляторним актом, дія якого розповсюджується на адміністративну територію міста і стосується невизначеного кола осіб, окремі положення рішення спрямовані на правове регулювання господарських відносин, а також адміністративних відносин між регуляторними органами або іншими органами державної влади та суб`єктами господарювання, оскільки визначають нові розміри ставок земельного податку та розміри орендної плати на території міста Кривого Рогу, одночасно скасовуючи відповідні ставки земельного податку та орендної плати, що діяли до прийняття цього рішення.

Суд зазначає, що голосування за рішення, яке стосуються невизначного кола фізичних та юридичних осіб, є знеособленими, тобто без чіткого визначення ідентифікаційних даних фізичних осіб або реквізитів конкретних юридичних осіб (назв, кодів ЄДРПОУ тощо), не може безумовно свідчити про наявність приватного інтересу як складової конфлікту інтересів.

Зважаючи на те, що рішення Криворізької міської ради від 27 червня 2018 року за №2816 «Про встановлення ставок земельного податку, розміру орендної плати, пільг зі сплати за землю та затвердження Регламенту оподаткування земельних ділянок на території міста Кривого Рогу у 2019 році» прийнято колегіально, а голосування окремою особою само по собі не могло вплинути на результати голосування, відсутні обставини, які б давали підстави стверджувати про наявність в діях особи реального конфлікту інтересів, а отже вчинення правопорушень, передбачених частинами 1, 2 статті 172-7 КУпАП.

Будь-яких доказів, які б свідчили про те, що голос ОСОБА_1 був вирішальним при голосуванні, як робиться припущення в протоколах, також судом не встановлено

Таким чином, оскільки складова частини реального конфлікту інтересів «приватний інтерес» відсутній, то і реальний конфлікт інтересів при голосуванні за проект рішення «Про встановлення ставок земельного податку, розміру орендної плати, пільг зі сплати за землю та затвердження Регламенту оподаткування земельних ділянок на території міста Кривого Рогу у 2019 році» у ОСОБА_1 відсутній,що саме виключає його відповідальність за частинами 1 та 2 статті 172-7 КУпАП.

Додатково суд зазначає, що аналіз термінів «потенційний інтерес» та «реальний інтерес», які містяться у ч. 1 ст. 1 Закону «Про запобігання корупції» свідчить, що потенційний конфлікт інтересів відрізняється від реального тим, що при потенційному конфлікті встановлюється лише наявність, існування приватного інтересу особи, що може вплинути на об`єктивність чи неупередженість прийняття нею рішень, тоді як при реальному конфлікті інтересів існуюча суперечність між наявним приватним інтересом особи та її службовими чи представницькими повноваженнями безпосередньо впливає (вплинула) на об`єктивність або неупередженість прийняття рішень, або на вчинення чи не вчинення дій під час виконання вказаних повноважень. Крім того, це також визначає ступінь впливу цієї суперечності на прийняття рішення чи вчинення дії, який повинен мати об`єктивний вираз, а також часовий взаємозв`язок між прийняттям рішення та наявністю певних ознак, що мають місце при цьому.

Тобто відмінність між цими поняттями полягає в тому, що для встановлення факту реального конфлікту інтересів недостатньо констатувати існування приватного інтересу, який потенційно може вплинути на об`єктивність або неупередженість прийняття рішень, а слід безпосередньо встановити, що, по-перше, приватний інтерес наявний, по-друге, він суперечить службовим чи представницьким повноваженням, а по-третє, така суперечність не може вплинути, а реально впливає на об`єктивність чи неупередженість прийняття рішень чи вчинення дій.

Щодо посилання сторони обвинувачення як на преюдицію на рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 22 березня 2019 року у справі № 160/9207/18 за адміністративним позовом ПАТ «АрселорМіттал Кривий Ріг» до Криворізької міської ради про визнання протиправним та скасування рішення, згідно з яким визнано протиправним та нечинним рішення Криворізької міської ради від 27.06.2018р. №2816 «Про встановлення ставок земельного податку, розміру орендної плати, пільг зі сплати за землю та затвердження Регламенту оподаткування земельних ділянок на території міста Кривого Рогу у 2019 році», та на постанову Третього апеляційного адміністративного суду від 29 жовтня 2019 року у справі № 160/9207/18, яким рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 22 березня 2019 року у цій же справі залишено без змін суд зазначає наступне.

Так вказаними рішенням дійсно скасовано рішення № 2816 за прийняття якого голосував ОСОБА_1 27 червня 2018 року. Зі змісту мотивувальної частини рішень вбачається, що підставами для скасування регуляторного акту органу місцевого самоврядування слугували:

- «аналіз регуляторного впливу, підготовлений до проекту оскаржуваного рішення, не відповідає вимогам закону, що свідчить про необґрунтованість оскаржуваного рішення та його невідповідність вимогам Закону України «Про засади державної регуляторної політики у сфері господарської діяльності»»;.

- «по відношенню до позивача оскаржуваним рішенням відповідач допустив дискримінацію за майновим станом, що не відповідає податковому законодавству та не спрямовано на забезпечення справедливого балансу інтересів держави та платника податків»;

- «недотримання відповідачем норм Закону України «Про Антимонопольний комітет України» при прийнятті Рішення №2816, оскільки рішення не було погоджено органами Антимонопольного комітету України у порядку, визначеною частиною 4 ст.20 Закону України «Про Антимонопольний комітет України»».

Крім того, адміністративний суд зазначив на порушення при прийнятті Рішення №2816 норм Закону України «Про запобігання корупції», а згідно з частиною 1 статті 67 Закону України «Про запобігання корупції» нормативно-правові акти, прийняті з порушенням вимог цього Закону, підлягають скасуванню органом або посадовою особою, уповноваженою на прийняття чи скасування відповідних актів, рішень, або можуть бути визнані незаконними в судовому порядку.

Дніпропетровським окружним адміністративним судом з щорічних декларацій особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування за 2017р. та витягів з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, встановлено, що декілька депутатів Криворізької міської ради, які голосували «за» оскаржуване рішення №2618, займають посади в гірничих підприємствах, які ведуть господарську діяльність на території м.Кривий Ріг, зокрема: ОСОБА_1 , голова первинної організації профспілки металургів і гірняків України ПрАТ «Центральний гірничо-збагачувальний комбінат»;

З мотивувальної частини цитованого рішення також вбачається, що у зазначених у рішенні депутатів, у тому числі ОСОБА_1 під час голосування міг бути інтерес у прийнятті саме такого рішення Криворізькою міською радою, яке б вело до залишення на рівні минулого року чи зменшення податкових платежів відповідних комбінатів.

Разом із тим, рішенням адміністративного суду встановлено наявність у депутатів потенційного конфлікту інтересів.

Однак, відповідальність за статтею 172-7 КУпАП настає у разі неповідомлення особою у встановлених законом випадках та порядку про наявність у неї реального конфлікту інтересів , та вчинення дій чи прийняття рішень в умовах реального конфлікту інтересів.

Зі змісту розділу 1.4 Методичних рекомендацій з питань запобігання та врегулювання конфлікту інтересів у діяльності осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, та прирівняних до них осіб, викладених у рішенні Національного агентства з питань запобігання корупції від 29.09.2017 № 839 НАЗК, зазначається, що загальні засади відповідальності за корупційні або пов`язані з корупцією правопорушення визначено у частині першій статті 65 Закону, якою передбачено, що за вчинення їх осіб, зазначених у частині першій статті 3 цього Закону, притягають до кримінальної, адміністративної, цивільно-правової та дисциплінарної відповідальності у встановленому законом порядку.

При цьому, за порушення вимог щодо запобігання та врегулювання конфлікту інтересів встановлено такі види відповідальності: дисциплінарну відповідальність за: неповідомлення про потенційний конфлікт інтересів (може застосовуватися в залежності від конкретних обставин вчинення проступку та ступені вини особи).

Адміністративна відповідальність передбачена за неповідомлення про реальний конфлікт інтересів та/або вчинення дій чи прийняття рішень в умовах реального конфлікту інтересів.

Дослідивши та проаналізувавши усі наявні в справі докази, суд приходить до переконання про відсутність в діях ОСОБА_1 складів правопорушень, пов`язаних з корупцією, передбачених ч. 1 ст. 172-7 і ч. 2 ст. 172-7 КУпАП, за обставин, викладених як у протоколах про адміністративні правопорушення, оскільки належних, достовірних і допустимих доказів, яких було б достатньо для визнання його винним у вчиненні цих правопорушень під час розгляду справи встановлено не було. Сукупність зібраних та проаналізованих у справі доказів не дозволяє їх спростувати у категоричній формі та зробити беззаперечний і однозначний висновок про вчинення ОСОБА_1 дій, направлених на порушення вимог щодо запобігання та врегулювання конфлікту інтересів (не повідомлення про наявність реального конфлікту інтересів та прийняття рішення в умовах реального конфлікту інтересів).

Встановлення судом адміністративної юрисдикції при розгляді справи про оскарження регуляторного акту органу місцевого самоврядування, в прийнятті якого ОСОБА_1 приймав участь, порушень вимог закону України «Про запобігання корупції» та голосування окремих депутатів за наявності потенційного конфлікту автоматично не свідчить про наявність реального конфлікту інтересів, зокрема у ОСОБА_1 який не являється працівником підприємств металургійного комплексу, а входить до складу незалежної профспілкової організації.

Відповідно до ст. 8 Конституції України, в Україні визнається і діє принцип верховенства права. Норми Конституції є нормами прямої дії, а згідно з ч. 2 ст. 62 Основного Закону усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться виключно на її користь, тобто суд може притягнути особу до відповідальності лише на тих доказах, які спростовують усі розумні сумніви щодо вини особи. Докази, що викликають такі сумніви, суд має вмотивовано відхилити у своїй постанові.

Зазначене узгоджується і з правовою позицією ЄСПЛ, згідно якої «доказування, зокрема, має випливати із сукупності ознак чи неспростовних презумпцій, достатньо вагомих, чітких та узгоджених між собою, а за відсутності таких ознак не можна констатувати, що винуватість особи доведено поза розумним сумнівом» (рішення від 14.02.2008 у справі «Кобець проти України» (Kobets v. Ukraine), п. 43 (з відсиланням на п. 282 рішення у справі «Авшар проти Туреччини» (Avsar v. Turkey).

Розумним є сумнів, який ґрунтується на певних обставинах та здоровому глузді, випливає зі справедливого та зваженого розгляду усіх належних та допустимих відомостей, визнаних доказами, або з відсутності таких відомостей і є таким, який змусив би особу втриматися від прийняття рішення у питаннях, що мають для неї найбільш важливе значення.

З огляду на наведене суддя приходить до висновку про відсутність в діях ОСОБА_1 . складу адміністративних правопорушень, передбачених ч.1, ч.2 ст.172-7 КУпАП, що є підставою для закриття провадження у справі про адміністративні правопорушення згідно із п.1 ч.1 ст.247 КУпАП.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 7, 36, ч.1 ст.172-7, ч.2 ст.172-7, 245, 247, 251, 252, 279, 280, 283, 284 КУпАП, -

П О С Т А Н О В И В:

Провадження у справі про адміністративні правопорушення відносно ОСОБА_1 за частиною 1 статті 172-7 КУпАП та частиною 2 статті 172-7 КУпАП - закрити на підставі пункту 1 частини 1 статті 247 КУпАП у зв`язку з відсутністю складу адміністративних правопорушень.

Постанова може бути оскаржена протягом 10 днів з дня її винесення до Дніпровського апеляційного суду, шляхом подання скарги через Дзержинський районний суд міста Кривого Рогу Дніпропетровської області.

Суддя: О. В. Чайкіна