справа № 179/810/20
провадження № 3/179/515/20
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

04 серпня 2020 року суддя Магдалинівського районного суду Дніпропетровської області Ковальчук Т.А., розглянувши матеріали, які надійшли з Магдалинівського ВП Новомосковського ВП ГУНП в Дніпропетровській області про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянки України, українки, зареєстрованої та проживаючої по АДРЕСА_1 , фізичної особи-підприємця, протягом року до адміністративної відповідальності не притягувалася,

за ст. 44-3 Кодексу України про адміністративні правопорушення, -

В С Т А Н О В И В:

03.08.2020 року в провадження Магдалинівського районного суду Дніпропетровської області повторно надійшов матеріал про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за ст.44-3 КУпАП.

Постановою суду від 04.06.2020 року зазначені матеріали були повернуті до Магдалинівського ВП Новомосковського ВП ГУНП в Дніпропетровській області для належного дооформлення.

Зазначена постанова суду працівниками поліції не виконана, будь-які дії для виконання постанови суду працівниками поліції не вжиті, матеріали формально повторно направлені до суду.

Так, з матеріалів даної справи вбачається.

В протоколі про адміністративне правопорушення серії АПР18 № 763725 від 27 травня 2020 року, зазначено, що 27 травня 2020 року в с АДРЕСА_2 Личкове АДРЕСА_3 Центральній АДРЕСА_4 Б у ФОП « ОСОБА_2 » продавець ОСОБА_1 перебувала без засобів індивідуального захисту (захисна медична маска, гумові рукавички), чим порушила вимоги п. 2.8 постанови Кабінету Міністрів України № 211 від 11.03.2020 та п. 1 постанови Кабінету Міністрів України № 392 від 20.05.2020.

Дії ОСОБА_1 кваліфіковано за ст. 44-3 КУпАП.

В судове засідання, правопорушниця не з`явилася.

Дослідивши матеріали справи про адміністративне правопорушення, вважаю за необхідне провадження в справі закрити за відсутністю складу адміністративного правопорушення виходячи з наступного.

Відповідно до ст. 245 КУпАП завданням провадження в справах про адміністративне правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що спричиняють вчиненню адміністративний правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян в дусі додержання законів, зміцнення законності.

Відповідно до ст. 280 КУпАП, орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колектив, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до п.2 ч.1 ст. 278 КУпАП, при підготовці до розгляду справи про адміністративне правопорушення суддя вирішує питання чи правильно складено протокол та інші матеріали справи про адміністративне правопорушення.

Відповідно до ст. 256 КУпАП у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються: дата і місце його складення, посада, прізвище, ім`я, по батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності (у разі її виявлення); місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих, якщо вони є; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості, необхідні для вирішення справи. Якщо правопорушенням заподіяно матеріальну шкоду, про це також зазначається в протоколі. Протокол підписується особою, яка його склала, і особою, яка притягається до адміністративної відповідальності; при наявності свідків і потерпілих протокол може бути підписано також і цими особами. У разі відмови особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, від підписання протоколу, в ньому робиться запис про це. Особа, яка притягається до адміністративної відповідальності, має право подати пояснення і зауваження щодо змісту протоколу, які додаються до протоколу, а також викласти мотиви свого відмовлення від його підписання. При складенні протоколу особі, яка притягається до адміністративної відповідальності, роз`яснюються його права і обов`язки, передбачені статтею 268 цього Кодексу, про що робиться відмітка у протоколі.

При цьому всі викладені в протоколі про адміністративне правопорушення обставини повинні бути належним чином перевірені та доводитися сукупністю належних і допустимих доказів.

За приписами ст. 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

При цьому суд наголошує, що не має права самостійно відшукувати докази винуватості особи у вчиненні правопорушення, не може перебирати на себе функції обвинувача, позбавляючись статусу незалежного органу правосуддя, що призведе до порушення ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Згідно п. 4 ч. 3 ст. 129 Конституції України однією із засад судочинства є змагальність сторін і закон не покладає на суд обов`язок збирати докази винуватості чи невинуватості особи.

Диспозицією ст.44-3 КУпАП передбачено відповідальність за порушення правил щодо карантину людей, санітарно-гігієнічних, санітарно-протиепідемічних правил і норм, передбачених Законом України "Про захист населення від інфекційних хвороб", іншими актами законодавства, а також рішень органів місцевого самоврядування з питань боротьби з інфекційними хворобами.

Норма статті 44-3 КУпАП носить бланкетний характер, а тому серед ознак суті такого адміністративного правопорушення обов`язково повинно бути посилання на конкретний нормативно-правовий акт, яким встановлюються відповідні правила та якого не дотрималась особа, яка притягається до адміністративної відповідальності, порушивши тим самим законодавчі приписи.

Проте, в протоколі про адміністративне правопорушення, складеному відносно ОСОБА_1 , немає жодних відомостей про те, які саме правила були порушені та яким нормативно-правовим актом ці правила встановлено, оскільки п. 2.8 постанови Кабінету Міністрів України № 211 від 11.03.2020 та п. 1 постанови Кабінету Міністрів України № 392 від 20.05.2020, які зазначені в даній постанові, не відносяться до скоєного правопорушення, зазначеного в протоколі.

Так, постановою Кабінету Міністрів України Про запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2 від 11.03.2020 за № 211, карантин установлено на всій території України з 12 березня 2020 р. до 22 травня 2020 р., а відповідно до постанови серії АПР18 № 763725 від 27 травня 2020 року правопорушення скоєно 27 травня 2020 року, при цьому пункт 2.8 в постанові КМУ, взагалі відсутній.

Також, пунктом 1 постанови Кабінету Міністрів України Про встановлення карантину з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2, та етапів послаблення протиепідемічних заходів від 20.05.2020 за № 392 встановлено лише період та регіони запровадження карантину, в той час як не визначено особливості провадження діяльності суб`єктами господарювання на період карантину, зокрема заборон.

Крім того, підставою для накладення інспектором поліції штрафу може бути фото- та відео фіксація, а також показання свідків.

Так, в протоколі про адміністративне правопорушення зазначено свідком гр. ОСОБА_3 , при цьому відсутні його особисті дані, зокрема, дата, місце народження та місце проживання, номер телефону, що унеможливлює встановити його особу та, як наслідок, позбавляє суд можливості викликати в судове засідання.

Також, долучені до матеріалів справи фото-копії не можуть розцінюватися судом належними та допустимими доказами, оскільки вони не мають а ні дати, а ні часу фіксації.

За таких обставин, наразі суду не надано доказів того, що ОСОБА_1 , в розумінні ст. 44-3 КУпАП, є суб`єктом вказаного правопорушення в межах складеного відносно неї протоколу за яким їй інкримінується порушення вимог саме п.2.8 постанови Кабінету Міністрів України № 211 від 11.03.2020 та п. 1 постанови Кабінету Міністрів України № 392 від 20.05.2020, у зв`язку з чим провадження по справі підлягає закриттю на підставі п. 1 ст. 247 КУпАП.

Керуючись ст. ст. 40-1, 247 п. 1, 283, 284 п. 3 Кодексу України про адміністративні правопорушення, суддя, -

П О С Т А Н О В И В:

На підставі п. 1 ст. 247 КУпАП провадження по справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 за ст. 44-3 КУпАП закрити, у зв`язку із відсутністю складу адміністративного правопорушення.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Постанова може бути оскаржена протягом десяти днів з дня винесення постанови особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником, а також прокурором у випадках, передбачених ч. 5 ст. 7 та ч. 1 ст. 287 КУпАП.

Апеляційна скарга подається до Дніпровського апеляційного суду через Магдалинівський районний суд Дніпропетровської області.

Суддя Т.А.Ковальчук