Справа № 587/1376/20
ПОСТАНОВА
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
03 липня 2020 року суддя Сумського районного суду Сумської області Степаненко О.А., розглянувши матеріали, які надійшли від Управління державного агентства рибного господарства у Сумській області про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , мешканця АДРЕСА_1 , непрацюючого, паспорт НОМЕР_1 ,
за ст. 85 ч.4 КУпАП,
03 червня 2020 року о 23-00 годині ОСОБА_1 на водосховищі Косівщинське біля с.Косівщина Сумського району здійснював незаконний вилов риби забороненим знаряддям лову, а саме павуком, чим порушив п.3.15 «Правил спортивного і любительського рибальства». При цьому впіймав карася сріблястого в кількості 10 шт., вагою 1,5 кг. Чим завдав збитки рибному господарству України на суму 170 гривні.
В судове засідання порушник не з*явився, належним чином був повідомлений про час розгляду справи в суді.
Вина ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення підтверджується дослідженими судом письмовими матеріалами справи, а саме: протоколом про адміністративне правопорушення № 001340/514 від 03.06.2020 року, який за своїм змістом відповідає вимогам ст. 256 КУпАП, описом об`єктів лову, відповідно до якого у порушника вилучено 10 штук карася сріблястого,розрахунком розміру шкоди, заподіяної незаконним виловом риби, описом-оцінкою знарядь лову.
Зазначені докази не викликають сумнівів у їх достовірності та допустимості.
Таким чином, суд, оцінюючи наявні у матеріалах справи докази з точки зору належності, допустимості, достовірності, достатності та взаємозв`язку, за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному і неупередженому дослідженні всіх обставин справи, приходить до висновку, що вина ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення знайшла своє підтвердження в судовому засіданні та кваліфікує його дії за ч. 4 ст. 85 КУпАП, як грубе порушення правил рибальства.
Згідно статті 66 Конституції України кожен зобов`язаний не заподіювати шкоду природі, культурній спадщині, відшкодовувати завдані ним збитки.
Законом України «Про тваринний сівт» передбачено, що: об`єктами тваринного світу, на які поширюється дія цього Закону, є: дикі тварини - хордові, в тому числі хребетні (ссавці, птахи, плазуни, земноводні, риби та інші) і безхребетні (членистоногі, молюски, голкошкірі та інші) в усьому їх видовому і популяційному різноманітті та на всіх стадіях розвитку (ембріони, яйця, лялечки тощо), які перебувають у стані природної волі, утримуються у напіввільних умовах чи в неволі; частини диких тварин (роги, шкіра тощо); продукти життєдіяльності диких тварин (мед, віск тощо).
Об`єкти тваринного світу, а також нори, хатки, лігва, мурашники, боброві загати та інше житло і споруди тварин, місця токування, линяння, гніздових колоній птахів, постійних чи тимчасових скупчень тварин, нерестовищ, інші території, що є середовищем їх існування та шляхами міграції, підлягають охороні.
Громадяни зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними тваринному світу внаслідок порушення вимог законодавства про охорону, використання і відтворення тваринного світу (абз. 5 ч.2 ст.10);
Відповідальність за порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу несуть особи, винні в незаконному вилученні об`єктів тваринного світу з природного середовища (абз.4 ч.2 ст. 63).
Постановою КМ України від 21 листопада 2011 року № 1209 затверджені такси для обчислення розміру відшкодування шкоди, заподіяної внаслідок незаконного добування (збирання) або знищення цінних видів водних біоресурсів.
Тлумачення вказаних норм свідчить, що для відшкодування збитків за незаконне вилучення (добування) об`єктів тваринного світу не має значення чи повернута незаконно вилучена (добута) риба у середовище свого перебування, чи ні.
Виходячи з наведеного, оскільки діями ОСОБА_1 рибному господарству України були завдані збитки на суму 170 гривень, то дану суму необхідно стягнути з нього на користь держави.
При визначенні виду та міри стягнення, суд відповідно до ст. 33 КУпАП враховує характер вчиненого правопорушення, суд приходить до висновку, що стягнення у вигляді штрафу, з конфіскацією знаряддя лову є таким, що буде сприяти запобіганню вчиненню останнім нових правопорушень.
Крім цього, стягненню з ОСОБА_1 на користь держави на підставі ст. 40-1 КУпАП підлягає судовий збір у розмірі 420 грн. 40 коп.
На підставі викладеного, керуючись ч. 4 ст. 85, 33, 40, 40-1, 294 КУпАП, суддя
П О С Т А Н О В И В:
Накласти на ОСОБА_1 адміністративне стягнення у вигляді штрафу на користь держави у вигляді 30 неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 510 (п*ятсот десять) гривень.
Знаряддя лову павук із сітко-снастевого матеріалу бувший у використанні, який зберігається на складі Сумського рибоохоронного патруля знищити;
Постанова може бути оскаржена до Сумського апеляційного суду через Сумський районний суд протягом десяти днів з дня її винесення.

На підставі ч.1ст. 307 КУпАП штраф має бути сплачений порушником не пізніше як через 15 днів з дня вручення йому постанови про накладення штрафу, а в разі оскарження такої постанови - не пізніше як через 15 днів з дня повідомлення про залишення скарги без задоволення.

На підставі ч. 2ст. 308 КУпАПу разі несплати накладеного штрафу впродовж 15 діб з моменту отримання постанови, у порядку примусового виконання постанови стягується подвійний розмір штрафу, визначеного у відповідній статті цього Кодексу та зазначеного у постанові про стягнення штрафу.

Суддя О.А.Степаненко