Провадження № 3/537/653/2020
Справа № 537/1273/20
ПОСТАНОВА

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

23.04.2020 року Суддя Крюківського районного суду м. Кременчука Полтавської області Хіневич Василь Іванович, розглянувши матеріали, які надійшли з Батальйону патрульної поліції в м. Кременчук УПП в Полтавській області ДПП про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , проживаючої за адресою: АДРЕСА_1 , працюючої продавцем у магазині,

за ст. 185 Кодексу України про адміністративні правопорушення,-

встановив:

До Крюківського районного суду м. Кременчука Полтавської області надійшов протокол відносно ОСОБА_1 за ознаками вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 185 КУпАП.

Згідно протоколу про адміністративне правопорушення від 14.04.2020 року серії ГП № 116027, 14.04.2020 року о 15 годині 05 хвилин в м. Кременчук, вул..Шевченка 25Б, гр.. ОСОБА_1 не виконувала неодноразове законне розпорядження про припинення правопорушення, шарпала працівника поліції, поводила себе зухвало та нахабно, чим винила правопорушення передбачене ст. 185 КУпАП.

Дослідивши матеріали справи про адміністративне правопорушення, суддя приходить до наступного.

Завданням Кодексу України про адміністративні правопорушення є охорона прав і свобод громадян, власності, конституційного ладу України, прав і законних інтересів підприємств, установ і організацій, встановленого правопорядку, зміцнення законності, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі точного і неухильного додержання Конституції і законів України, поваги до прав, честі і гідності інших громадян, до правил співжиття, сумлінного виконання своїх обов`язків, відповідальності перед суспільством. (ст. 1 КУпАП).

Статтею 280 КУпАП, передбачено що орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до вимог ст. 256 КУпАП, у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються: дата і місце його складення, посада, прізвище, ім`я, по батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності (у разі її виявлення); місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих, якщо вони є; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості, необхідні для вирішення справи. Якщо правопорушенням заподіяно матеріальну шкоду, про це також зазначається в протоколі.

Ст. 251 КУпАП передбачено, що обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу.

Тобто, відповідно до вимог ст.ст. 251, 256 КУпАП , у протоколі про адміністративне правопорушення, поряд з іншим, повинні бути чітко зазначені суть адміністративного правопорушення (яка повинна точно відповідати ознакам складу адміністративного правопорушення, зазначеним у статті КУпАП, за якою складено протокол) та відомості необхідні для вирішення справи, а до протоколу повинні бути додані докази вчиненого правопорушення.

Також, ч.1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод передбачає, що «кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який … встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення».

Виходячи з наведеного та зважаючи на висновки, що містяться у рішеннях Європейського суду з прав людини у справах «Лучанінова проти України», «Малофєєва проти Росії», «Карелін проти Росії», суд у постанові у справі про адміністративне правопорушення не вправі самостійно змінювати (редагувати) фабулу, викладену у протоколі про адміністративне правопорушення, яка, по суті, становить виклад обвинувачення особи у вчиненні певного правопорушення, винуватість у вчиненні якого певною особою має доводитися в суді, оскільки внаслідок такої зміни (редагування) буде порушено як право особи на захист (особа не може належним чином підготуватися до захисту) так і принцип рівності сторін процесу.

Стаття 185 КУпАП передбачає відповідальність за злісну непокору законному розпорядженню або вимозі поліцейського при виконанні ним службових обов`язків, а також вчинення таких же дій щодо члена громадського формування з охорони громадського порядку і державного кордону або військовослужбовця у зв`язку з їх участю в охороні громадського порядку.

Пунктом 7 Постанови Пленуму Верховного Суду України N 8 від 26 червня 1992 року «Про застосування судами законодавства, що передбачає відповідальність за посягання на життя, здоров`я, гідність та власність суддів і працівників правоохоронних органів» передбачено, що згідно зі ст. 185 КУпАП злісною непокорою є відмова від виконання наполегливих, неодноразово повторених законних вимог чи розпоряджень працівника міліції при виконанні ним службових обов`язків, члена громадського формування з охорони громадського порядку чи військовослужбовця у зв`язку з їх участю в охороні громадського порядку або відмова, виражена у зухвалій формі, що свідчить про явну зневагу до осіб, які охороняють громадський порядок.

Дане положення знайшло своє відображення у п. 5 Рішення Конституційного Суду України у справі за конституційним поданням 50 народних депутатів України щодо відповідності Конституцїї України (конституційності) окремих положень статті 263 Кодексу України про адміністративні правопорушення та пункту 5 частини першої статті 11 Закону України «Про міліцію» від 11 жовтня 2011 року N 10-рп/2011. Відповідно до пункту 22 частини першої статті 92 Конституції України (254к/96-ВР) виключно законами України визначаються діяння, які є адміністративними правопорушеннями. Кодекс (80731-10, 80732-10) передбачає відповідальність за злісну непокору законному розпорядженню або вимозі працівника міліції, члена громадського формування з охорони громадського порядку і державного кордону, військовослужбовця (стаття 185) (80731-10). Злісною непокорою є відмова від виконання наполегливих, неодноразово повторених законних вимог чи розпоряджень працівника міліції при виконанні ним службових обов`язків, члена громадського формування з охорони громадського порядку чи військовослужбовця у зв`язку з їх участю в охороні громадського порядку або відмова, виражена у зухвалій формі, що свідчить про явну зневагу до осіб, які охороняють громадський порядок.

Слово «непокора» означає відмову від виконання або ігнорування виконання певної вимоги.

Відповідно до змісту ст. 256 КУпАП, протокол про адміністративне правопорушення повинен містити перелік всіх обов`язкових реквізитів протоколу, і у разі їх відсутності він не має доказового значення. Протокол про адміністративне правопорушення займає провідне місце в числі засобів, за допомогою яких встановлюються фактичні дані, на підставі яких у визначеному законом порядку посадові особи встановлюють наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, вину особи в його вчиненні та інші обставини, що вказуються у ст. 280 КУпАП i мають значення для правильного розв`язання справи.

Як вбачається з протоколу про адміністративне правопорушенні, у ньому не повно зазначено суть адміністративного правопорушення. Так в протоколі про адміністративне правопорушення не вказано про припинення якого саме правопорушення гр. ОСОБА_2 не виконувала законне розпорядження поліцейського.

За викладених обставин протокол про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 не відповідає вказаним вище вимогам ст. 256 КУпАП, що позбавляє суд можливості викликати останню в судове засідання та розглянути протокол відповідно до вимог чинного законодавства.

Відповідно до п. 2 Постанови Пленуму Верховного суду України №13 від 25.05.1998 року «Про практику розгляду судами справ про корупційні діяння та інші правопорушення, пов`язані з корупцією» у випадках складення протоколу не уповноваженою на те посадовою особою або без додержання вимог ст. 256 КУпАП суддя зобов`язаний своєю постановою повернути протокол відповідному правоохоронному органу для належного оформлення.

Оскільки, без усунення вказаних порушень вимог статті 256 КУпАП, які були допущені при складанні протоколу про адміністративне правопорушення неможливо всебічно, повно та об`єктивно з`ясувати обставини справи, вирішити її в точній відповідності із законом, тому протокол про адміністративне правопорушення, відносно ОСОБА_1 підлягає поверненню органу (посадовій особі), який його склав, для належного оформлення з дотриманням вимог Закону.

Керуючись ст. 256 КУпАП , суддя, -

постановив:

Повернути протокол про адміністративне правопорушення від 14.04.2020 року серії ГП № 116027 про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ст. 185 КУпАП та інші матеріали справи до Батальйону патрульної поліції в м. Кременчук УПП в Полтавській області ДПП НП України для належного оформлення.

Постанова оскарженню не підлягає.

Суддя: В.І. Хіневич