Справа № 214/4071/20
3/214/2042/20
П О С Т А Н О В А

Іменем України

26 червня 2020 року м. Кривий Ріг

Суддя Саксаганського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області Хомініч С.В., розглянувши адміністративний матеріал, який надійшов від Саксаганського ВП КВ ГУПН в Дніпропетровській області про притягнення:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, уродженця м. Кривого Рогу, Дніпропетровської області, не працюючого, який зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , та фактично проживає за адресою: АДРЕСА_2

до адміністративної відповідальності за ч. 1 ст. 184 Кодексу України про адміністративні правопорушення,

ВСТАНОВИВ:

15.06.2020 в провадження судді надійшов адміністративний матеріал про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за ч. 1 ст. 184 КУпАП.

Відповідно до протоколу про адміністративне правопорушення, громадянин ОСОБА_1 не виконує своїх батьківських обов`язків щодо виховання свого малолітнього сина ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , а саме станом на 09.06.2020 12 год. 15 хв. не цікавиться життям та розвитком свого сина та самоусунувся від виховання останнього.

В судовому засіданні ОСОБА_1 свою провину не визнав, вказав, що після розірвання шлюбу з ОСОБА_3 , син, 2011 року народження, проживає з матір`ю. Вона чинить перешкоди йому у спілкуванні із сином. На прохання відпустити з ним сина на прогулянку завжди чує відмову. Мирним шляхом домовитися з ОСОБА_3 про встановлення графіку щодо побачень із сином неможливо. Вона має необґрунтовану агресію щодо нього, тому усі його спроби поговорити з колишньою дружиною, закінчуються сваркою. За рішенням суду він відповідально сплачує аліменти. ОСОБА_3 звернулася до Виконкому про позбавлення його батьківських прав, проте отримала відмову. Крім того, суд розглядає позовну заяву ОСОБА_3 про позбавлення його батьківських прав проти чого він категорично заперечує. Таким чином дружина робить усе можливе щоб позбавити його батьківських прав відносно сина. Він звернувся до Виконкому із заявою про встановлення порядку спілкування з дитиною. Проте, через карантин, виникла електрона черга і дана заява до сих пір не розглянута. Свого сина, ОСОБА_4 , він любить, за ним сумує та бажає займатися його вихованням. Просив суд закрити провадження у справі у зв`язку з відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення та надав клопотання із відповідними копіями документів.

Представник ОСОБА_1 , адвокат Курдюмов М.М. підтримав клопотання та просив закрити справу у зв`язку з відсутністю в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення.

ОСОБА_1 до суду надано клопотання про закриття провадження у справі про адміністративне правопорушення за відсутністю в діях особи складу правопорушення, мотивуючи його тим, що у протоколі відсутнє посилання на норму закону, адже ч. 1 ст. 184 КУпАП є бланкетною нормою, а норма спеціального закону не зазначено; ОСОБА_2 є малолітньою особою, а ч. 1 ст. 184 КУпАП передбачена відповідальність щодо неповнолітньої особи; відсутністю вини у його діях, оскільки колишня дружина перешкоджає його спілкуванню із сином. Також надано копії квитанцій сплати грошей на ім`я ОСОБА_3 (1530 грн. від 26.09.2019, 650грн. 23.08.2019, 1500 грн. від 25.10.2019, 1500 грн. від 27.11.2019) та Саксаганського ВДВС м. Кривий Ріг (1500 грн від 20.05.2020, 1500 грн. від 24.01.2020, 2500 грн. від 26.02.2020, 1500 грн. від 28.03.2020, 1500 грн. від 27.04.2020) (а.с. 27-31). Крім того, надано довідку-розрахунок від 28.05.2020 на підставі виконавчого листа №2/214/1726/19 від 24.09.2019 за період 01.11.2019-01.05.2020, згідно якої нараховано 9000 грн. та сплачено 11103 грн., заборгованість відсутня.

У судовому засіданні свідок ОСОБА_5 , яка є матір`ю ОСОБА_1 , пояснила суду, що її колишня невістка поводила себе дивно і навіть не повідомила дату виписки з пологового будинку. Тому ОСОБА_3 забирали її родичі. Декілька разів вона бачила онука після народження, а далі ОСОБА_3 не показувала онука. На її телефонні дзвінки ОСОБА_3 не відповідає, сама не телефонує, зустрічей уникає. Вона знає зі слів сина, що при ньому ОСОБА_3 налаштовує сина, що ОСОБА_1 йому чужий дядько, а від чужих брати подарунки не можна. Як бабусі їй неприємна така ситуація, вона б хотіла приділяти увагу онукові, проте ОСОБА_3 проти будь-яких контактів із нею та батьком дитини.

У судовому засіданні свідок ОСОБА_6 , яка є дружиною ОСОБА_1 , суду пояснила, що ОСОБА_1 боляче переживає розлуку із сином, він його дуже любить та має бажання бути з ним та займатися його вихованням та навчанням, проте колишня дружина не дає йому такої змоги. На його дзвінки вона не відповідає, ігнорує.

Вислухавши пояснення, учасників процесу, свідків, дослідивши матеріали справи, клопотання та надані докази, суд приходить до висновку про задоволення клопотання з наступних підстав.

Згідно з ст.9 КУпАП, адміністративним правопорушенням визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Відповідно до змісту ст.280 КУпАП, орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

З аналізу ст.ст.251, 252 КУпАП слідує, що доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. При цьому, орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Умовою притягнення особи до адміністративної відповідальності є наявність в її діях складу адміністративного правопорушення. Склад адміністративного правопорушення це сукупність встановлених законом об`єктивних і суб`єктивних ознак, що характеризують діяння як адміністративне правопорушення (проступок). До складу адміністративного правопорушення входять ознаки, які характеризують об`єкт, об`єктивну і суб`єктивну сторони та суб`єкта правопорушення.

Об`єктивна сторона складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.184 КУпАП, передбачає необхідність обов`язкової наявності кваліфікуючих ознак цього правопорушення, ухилення батьків або осіб, які їх замінюють, від виконання передбачених законодавством обов`язків щодо забезпечення необхідних умов життя, навчання та виховання неповнолітніх дітей.

Разом з цим, досліджені фактичні обставини справи свідчать про відсутність в діях ОСОБА_1 вказаних кваліфікуючих ознак складу правопорушення, передбаченого ч.1 ст.184 КУпАП, відповідно, про доведеність вини останнього у його вчиненні.

Згідно з положеннями ст.278 КУпАП, при підготовці до розгляду справи про адміністративне правопорушення суд, в тому числі, перевіряє правильність складання протоколу, інші матеріали справи про адміністративне правопорушення, належно з`ясовує обставини справи.

Так, в підтвердження вини ОСОБА_1 у скоєнні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.184 КУпАП, надано протокол про адміністративне правопорушення серії АПР18 №759829 від 09.06.2020, у якому не розкрито об`єктивну сторону ч.1 ст.184 КУпАП (а.с. 1).

Відповідно до вимог ст. 256 КУпАП у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються, зокрема, прізвища, адреси свідків і потерпілих.

У протоколі серії АПР18 №759829 від 09.06.2020 відсутні дані про свідків.

Окрім вищенаведених доказів у матеріалах справи наявні:

-повідомлення служби у справах дітей виконкому Саксаганської районної у місті ради від 26.05.2020 (а.с. 3);

-пояснення ОСОБА_1 від 25.05.2020, 13.03.2020, 09.06.2020 (а.с. 4, 4 зворот, 10);

-акт-роз`яснення про відповідальність батьків за ухилення від виконання батьківських обов`язків від 13.02.2020, 25.05.2020 (а.с. 6, 7);

-акт обстеження житлово-побутових умов від 25.05.2020 (а.с. 8);

-повідомлення Криворізького міського центру соціальних служб для сім`ї, дітей та молоді від 06.02.2020 (а.с. 9).

Так, повідомлення служби у справах дітей виконкому Саксаганської районної у місті ради від 26.05.2020 не підписане начальником служби у справах дітей чи іншою уповноваженою особою.

Копії пояснень ОСОБА_1 від 25.05.2020 та 13.03.2020 не завірені належним чином. Також у даній копії пояснень від 25.05.2020 відсутня частина тексту.

Копія акту обстеження житлово-побутових умов за адресою пров. Бульварний 3/33 від 25.05.2020 не завірена належним чином.

Копія повідомлення Криворізького міського центру соціальних служб для сім`ї, дітей та молоді від 06.02.2020 не завірена належним чином.

Будь-які інші докази, які б з достовірністю підтверджували вчинення ОСОБА_1 адміністративного правопорушення, суду не надані.

Всі зазначені вище порушення, допущені працівниками поліції під час складання протоколу про адміністративне правопорушення свідчать про недоведеність вини ОСОБА_1 та унеможливлюють притягнення його до відповідальності за ч.1 ст.184 КУпАП.

Відповідно до ст. 254 КУпАП про вчинення адміністративного правопорушення складається протокол уповноваженими на те посадовою особою або представником громадської організації чи органу громадської самодіяльності. Протокол про адміністративне правопорушення, у разі його оформлення, складається не пізніше двадцяти чотирьох годин з моменту виявлення особи, яка вчинила правопорушення, у двох примірниках, один із яких під розписку вручається особі, яка притягається до адміністративної відповідальності.

З аналізу вище вказаної статі слідує, що протокол про адміністративне правопорушення складається після того, як уповноважена на те посадова особа переконається, що адміністративне правопорушення було вчинене.

Суддя враховує, що ОСОБА_1 проживає один за адресою АДРЕСА_2 , а його син ОСОБА_7 проживає з матір`ю у АДРЕСА_3 , на користь якої він сплачує аліменти на утримання сина, про що надав до суду підтвердження (а.с. 27-32).

На переконання суду, застосування адміністративного стягнення до особи за відсутності будь-яких доказів її протиправної дії чи бездіяльності не відповідатиме принципу верховенства права і міститиме ознаки свавільного застосування адміністративних повноважень.

В контексті наведеного слід відмітити, що дотримання передбаченої законом процедури та порядку складання протоколу має виключно важливу роль для встановлення об`єктивної істини органом, на який законом покладено повноваження щодо розгляду справ про адміністративне правопорушення. Порушення норм процесуального права суб`єктом владних повноважень при складанні протоколу про притягнення до адміністративної відповідальності зводить нанівець саму суть та завдання, покладені в основу поняття адміністративної відповідальності, оскільки ускладнює, а подекуди й унеможливлює встановлення судом, що розглядає справу про адміністративне правопорушення, об`єктивної сторони вчинюваного порушення та вини особи в його вчиненні.

Згідно з положеннями ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожному гарантується право на справедливийі відкритий розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

У рішенні Європейського суду з прав людини від 21.07.2011 у справі «Коробов проти України» зазначено, що при оцінці доказів Суд, як правило, застосовує критерій доведення «поза розумним сумнівом». Проте, така доведеність може випливати із співіснування достатньо переконливих, чітких і узгоджених між собою висновків чи схожих неспростованих презумцій факту.

Поміж іншим, у рішеннях від 30.05.2013 у справі № 36673/04 «Малофєєва проти Росії» та від 20.09.2016 у справі № 926/08 «Карелін проти Росії», Європейський суд з прав людини зауважив, що «… формулювання правопорушення, викладене у фабулі постанови про адміністративне правопорушення, слід вважати по суті викладенням обвинувачення у вчиненні адміністративного правопорушення, винуватість у скоєнні якого має бути доведена не судом, а перед судом у змагальному процесі. Суд також не має права самостійно відшукувати докази винуватості особи у вчиненні правопорушення, оскільки, таким чином, неминуче перебиратиме на себе функції обвинувача, позбавляючись статусу незалежного органу правосуддя, що є порушеннямст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод...».

Відповідно до ст.62 Конституції України, обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, одержаних незаконним шляхом та на припущеннях, а усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь. Суд при розгляді справи про адміністративне правопорушення повинен прийти до висновку про винуватість особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, поза розумним сумнівом.

Згідно з ст.284 КУпАП, по справі про адміністративне правопорушення, орган (посадова особа) виносить одну з таких постанов: 1) про накладення адміністративного стягнення; 2) про застосування заходів впливу, передбачених статтею 24-1 цього Кодексу; 3) про закриття справи.

Враховуючи, що обсяг наданих суду доказів в своїй сукупності не доводить винність ОСОБА_8 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.130 КУпАП, та дійсність самого факту вчинення ним такого правопорушення, суд приходить до висновку про необхідність закриття провадження у справі на підставі п.1 ч.1 ст.247 КУпАП, у зв`язку з відсутністю в його діях події та складу правопорушення.

З огляду на закриття провадження у справі без накладення на особу, яка притягається до адміністративної відповідальності, адміністративного стягнення, судовий збір, в порядку ст.40-1 КУпАП, стягненню не підлягає.

На підставі викладеного та керуючись ст. 38, ч. 1 ст. 184, ч. 1 ст. 247, ст. 283-284 Кодексу України про адміністративні правопорушення суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

Провадження у адміністративній справі про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за вчинення адміністративного правопорушення передбаченого ч. 1 ст. 184 Кодексу України про адміністративні правопорушення закрити за відсутністю складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду через Саксаганський районний суд м. Кривого Рогу Дніпропетровської області шляхом подачі апеляційної скарги протягом десяти днів з дня винесення постанови.

Суддя Хомініч С.В.