Ленінський районний суд м. Харкова
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа № 642/1820/20;

16 квітня 2020 року Провадження № 3/642/828/20

Суддя Ленінського районного суду м. Харкова Євтіфієв В.М., розглянувши матеріали справи про адміністративне правопорушення відносно:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Харкова, громадянина України, працюючого ФОП, паспорт серії НОМЕР_1 , виданий Київським МВ РВ ХМУ УМВС України в Харківські області, 22.11.2005, який мешкає та зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , за ст. 44-3 КУпАП, -

В С Т А Н О В И В:

Відповідно до протоколу про адміністративне правопорушення серії ВАБ № 313350 від 26.03.2020, 26.03.2020 о 10 год. 00 хв. у м. Харкові по вул. Полтавський Шлях, 40, ОСОБА_1 , будучи посадовою особою закладу громадського харчування « ОСОБА_2 », не припинив роботу закладу та здійснював прийом відвідувачів, чим порушив вимоги підпункту 3 пункту 2 Постанови Кабінету міністрів України від 11.03.2020 № 211, за що передбачена відповідальність за ст. 44 - 3 КУпАП.

В судове засідання ОСОБА_1 не з`явився, про час та дату судового засідання повідомлявся, надав до суду заяву про розгляд справи за його відсутністю, а також у заяві зазначив, що вину не визнає, так як не надавав розпоряджень реалізатору ОСОБА_3 щодо прийому відвідувачів та продажу продуктів харчування, у зв`язку з чим просить суд закрити провадження по справі за відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення.

Відповідно до ч. 1 ст. 277-2 КУпАП, повістка особі, яка притягається до адміністративної відповідальності, вручається не пізніш як за три доби до дня розгляду справи в суді, в якій зазначаються дата і місце розгляду справи.

Зазначені вимоги ч. 1 ст. 277 2 КУпАП судом було виконано.

Відповідно до п. 3 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 11.06.2004 №11 „Про окремі питання, що виникають при застосуванні судами положень ст. 276 Кодексу України про адміністративні правопорушення, де зазначено, що згідно зі ст. 245 КУпАП, суддя при розгляді справи про адміністративне правопорушення має своєчасно, всебічно, повно й об`єктивно з`ясувати обставини справи і вирішити її в точній відповідності із законом.

У рішенні Європейського суду з прав людини (ЄСПЛ) від 3 квітня 2008 року у справі «Пономарьов проти України» наголошено, що сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.

Відповідно до ст. 268 КУпАП, справа про адміністративне правопорушення може бути розглянута за відсутності особи, що притягується до адміністративної відповідальності, за наявності її належного повідомлення в матеріалах справи та якщо на момент розгляду справи від нього не надійшло клопотання про відкладення розгляду справи.

За таких обставин, відповідно до ст. 268 КУпАП, суд вважає можливим розглянути справу у відсутність особи, щодо якої складено протокол.

Суд, оглянувши матеріали справи про адміністративне правопорушення, встановив.

Дії ОСОБА_1 кваліфіковані за ст. 44-3 КУпАП, як порушення правил щодо карантину людей, санітарно-гігієнічних, санітарно-протиепідемічних правил і норм, передбачених Законом України "Про захист населення від інфекційних хвороб", іншими актами законодавства, а також рішень органів місцевого самоврядування з питань боротьби з інфекційними хворобам.

За приписами ст. 280 КУпАП, при розгляді справи про адміністративне правопорушення з`ясовується, зокрема, чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа у його вчиненні та чи підлягає вона адміністративній відповідальності.

Згідно ч.1 ст. 256 КУпАП, у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються: дата і місце його складення, посада, прізвище, ім`я, по батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності (у разі її виявлення); місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих, якщо вони є; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості, необхідні для вирішення справи. Якщо правопорушенням заподіяно матеріальну шкоду, про це також зазначається в протоколі.

Відповідно до ст. 252 КУпАП орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи, в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Так, у протоколі про адміністративне правопорушення, суд вбачає, що співробітниками поліції не підтверджена ст. 44-3 КУпАП, а саме не доведені вищезазначені обставини, а також відсутні належні докази, які б засвідчили зазначені обставини, який би довів винність особи, відносно якої складено зазначені протоколи.

Крім того, суд вважає, що у матеріалі про адміністративне правопорушення міститься лише протокол про адміністративне правопорушення, пояснення ОСОБА_1 та ОСОБА_4 (особа, яка придбала пиріжок), копія виписки з Єдиного державного реєстру юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців та 3 фотознімки вітрини закладу з реалізатором без датування, однак більш обґрунтованих та наявних доказів, підтверджуючих саме винність особи у правопорушенні, відносно якої складено протокол суду не надано.

Також у матеріалах справи докази саме здійснення ОСОБА_1 прийому відвідувачів та торгівлі продуктами харчування відсутні, а саме не долучено матеріали відеофіксації вчиненого правопорушення.

Таким чином, суд вважає, що у діях ОСОБА_1 не вбачається порушення за ст. 44 КУпАП, у зв`язку з чим в його діях відсутній склад адміністративного правопорушення.

За вимогами ст. 62 Конституції України, обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Стандарт доведення вини «поза розумним сумнівом» означає, що при доведенні винуватості особи не повинно залишатися жодного «розумного сумніву» в цьому, тоді як наявність такого «розумного сумніву» у винуватості особи є підставою для його виправдання. Недоведена вина прирівнюється до доведеної невинуватості.

Суддя не вправі самостійно вносити доповнення, зміни у протоколи про адміністративні правопорушення, витребувати додаткові докази у справі, оскільки це є недопустимим. Буде свідчити про необ`єктивність, упередженість судді при розгляді справи, порушенням права на захист, рівності сторін процесу.

У рішенні Європейського суду з прав людини у справі «Малофєєва проти Росії», серед іншого зазначено, що у випадку, коли викладена в протоколі фабула адміністративного правопорушення не відображає всіх істотних ознак складу правопорушення, суд не має права самостійно редагувати її, а так само не може відшукувати докази на користь обвинувачення, оскільки це становитиме порушення права на захист (особа не може належним чином підготуватися до захисту) та принцип рівності сторін процесу (оскільки особа має захищатися від обвинувачення, яке підтримується не стороною обвинувачення, а фактично судом).

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП, провадження у справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю якщо відсутні події і склад адміністративного правопорушення.

Керуючись п. 1 ч. 1 ст. 247, 277, 284, 285, 289, 294 КУпАП, суд

ПОСТАНОВИВ:

Провадження у справі про адміністративне правопорушення відносно:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , передбаченого ст. 44-3 КУпАП закрити, на підставі п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП, у зв`язку з відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена в апеляційному порядку до Харківського апеляційного суду через Ленінський районний суд м. Харкова протягом 10 днів з дня її винесення.

Суддя: В.М. Євтіфієв