07.05.2020 Справа № 469/272/20
3/469/145/20
П О С Т А Н О В А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
07 травня 2020 року смт.Березанка
Суддя Березанського районного суду Миколаївської області Гапоненко Н.О., за участю секретаря судового засідання Потриваєвої М.А., розглянувши в судовому засіданні матеріали, які надійшли від Головного управління ДФС у Миколаївській області, про притягнення до адміністративної відповідальності,
ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженку с. Тузли Березанського району Миколаївської області, проживає по АДРЕСА_1 , працездатну, головного бухгалтера ПАТ «Березанський»,
за ч.1 ст.163-1 КУпАП,-
встановила:
У судове засідання ОСОБА_1 не з`явилась, про час та місце розгляду справи повідомлена належним чином, надала до суду заперечення, у якому просила закрити провадження за відсутністю події і складу адміністративного правопорушення, посилаючись на відсутність належних та допустимих доказів її вини у скоєнні правопорушення та доказів наявності події правопорушення; зазначала про недопустимість протоколу про адміністративне правопорушення, який не містить даних про те, які саме протиправні дії чи бездіяльність вчинено ОСОБА_1 , не конкретизовано їх зміст, не вказано спосіб, в який вони були вчинені, форму вини щодо таких дій. Акт перевірки не є беззаперечним доказом порушення порядку ведення податкового обліку, так як лише фіксує обставини, встановлені під час проведення перевірки, та не є остаточним документом, що зобов"язує до вчинення будь-яких дій, не створює для платника податків жодних правових наслідків, відображає лише позицію однієї із сторін, а тому не може бути підставою для висновку для притягнення до адміністративної відповідальності. Крім того, на даний час зазначений Акт документальної позапланової перевірки оскаржується в адміністративному порядку, тому сума нарахованого податкового зобов"язання є неузгодженою. Зазначала, що висновок особи, яка склала протокол, про те, що правопорушення є триваючим, є помилковим; що об"єктивна сторона правопорушення не прирівнює заниження суми податку на нерухоме майно, відінне від земельної ділянки, до ведення податкового обліку із порушенням встановленого порядку.
Враховуючи, що КУпАП не встановлює обов"язкової участі особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, при розгляді зазначеної категорії справ про адміністративне правопорушення, суд розглянув справу за відсутності вказаної особи.
Дослідивши матеріали справи, вважаю, що провадження у справі підлягає закриттю у зв"язку з відсутністю складу правопорушення з таких підстав.
Відповідно до статті 9 КУпАП, особу може бути притягнуто до адміністративної відповідальності у разі вчинення протиправної, винної (умисної або необережної) дії чи бездіяльності, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.
Відповідно до ст.62 Конституції України, обвинувачення не може грунтуватися на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.
Частина перша статті 163-1 КУпАП передбачає адміністративну відповідальність у разі відсутності податкового обліку, порушення керівниками та іншими посадовими особами підприємств, установ, організацій встановленого законом порядку ведення податкового обліку, у тому числі неподання або несвоєчасне подання аудиторських висновків, подання яких передбачено законами України.
Об"єктивною стороною правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 163-1 КУпАП, є порушення встановлених законом правил ведення податкового обліку.
Вказана норма закону є бланкетною, тому в протоколі, відповідно до вимог ч.1 ст.256 КУпАП, повинно бути зазначено суть даного адміністративного правопорушення, а саме діяння (дія чи бездіяльність), яким порушено відповідні норми закону, що встановлює правила ведення податкового обліку, тобто викладено, чим саме (якими діями чи бездіяльністю) особою, що притягається до адміністративної відповідальності, порушено зазначені у протоколі про адміністративне правопорушення норми Податкового кодексу України, а також форма вини, спосіб вчинення адміністративного правопорушення.
Вказаних вимог особою, що склала протокол про адміністративне правопорушення, не виконано.
Суд не має повноважень вийти за межі протоколу про адміністративне правопорушення та самостійно визначити дії чи бездіяльність особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, щодо порушених зазначених у протоколі норм ПК, форму вини тощо.
Отже, протокол про адміністративне правопорушення в частині викладу об"єктивної та суб"єктивної сторони складу адміністративного правопорушення є неповним та неконкретним, що призводить до висновку про недоведеність наявності складу такого адміністративного правопорушення.
На підставі п.1 ст.247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю у разі відсутності події і складу адміністративного правопорушення.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст.247, 252, 280, 283, 284 КУпАП,

п о с т а н о в и л а :
Провадження у справі про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч.1 ст.163-1 КУпАП закрити у зв`язку з відсутністю складу зазначеного адміністративного правопорушення.
Постанова може бути оскаржена до Миколаївського апеляційного суду через Березанський районний суд Миколаївської області особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілою, протягом десяти днів з дня винесення постанови.

Суддя: