Справа № 278/875/20
Провадження №3/278/519/20
ПОСТАНОВА

Іменем України

21 травня 2020 року, суддя Житомирського районного суду Житомирської області Зубчук І. В. розглянувши матеріали, які надійшли з Головного управління ДПС у Житомирській області про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, мешканця АДРЕСА_1 , працюючого ФОП, РНОКПП НОМЕР_1

за ч. ст.155-1 Кодексу України про адміністративні правопорушення,-

В С Т А Н О В И В :

Згідно протоколу про адміністративсне правопорушення №118 від 02 квітня 2020 року ОСОБА_1 порушив п.12 ст.3 Закону України №265/95-8Р від 06.07.1995 року «Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг» (із змінами) у частині ведення обліку товарних запасів, а саме: відсутні накладні на придбання алкогольних напоїв на суму 1564,00 гривень (акт від 17 березня 2020 року №101/32/ НОМЕР_1 ).

ОСОБА_1 в судове засідання не з`явився, не повідомивши причину неявки. Про час і день розгляду справи повідомлений належним чином.

Відповідно до положень ст.268 КУпАП - неявка особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, не перешкоджає розгляду справи за суттю у його відсутність. Враховуючи скорочений строк, протягом якого на особу може бути накладене адміністративне стягнення та наведені положення закону, суд розглянув справу у відсутність особи, яка притягається до адміністративної відповідальності на підставі наявних в матеріалах справи доказів. Вказане узгоджується з рішенням Європейського суду з прав людини від 08.11.2005 року у справі «Смірнов проти України», відповідно до якого в силу вимог ч.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи, є порушенням ч.1 ст.6 даної Конвенції.

В своїх рішеннях Європейський суд також наголошує, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Відповідно до ч.2 ст.276 КУпАП справа про адміністративне правопорушення розглядається за місцем проживання порушника.

Відповідно до вимог ст.245 КУпАП, завданням провадження в справах про адміністративне правопорушення є: своєчасне, всебічне і повне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її у точній відповідності із законом.

Відповідно до ст.278 КУпАП, орган (посадова особа) при підготовці до розгляду справи про адміністративне правопорушення вирішує такі питання: чи належить до його компетенції розгляд даної справи; чи правильно складено протокол та інші матеріали справи про адміністративне правопорушення; чи сповіщено осіб, які беруть участь у розгляді справи, про час і місце її розгляду; чи витребувано необхідні додаткові матеріали; чи підлягають задоволенню клопотання особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілого, їх законних представників і адвоката.

Суд, вивчивши матеріали справи встановив наступне.

Статтею 251 КУпАП передбачено, що доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Стаття 9 КУпАП дає визначення поняття адміністративне правопорушення, яким визнається протиправна, винна (умисна чи необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Відповідно до ст.22 КУпАП, при малозначності вчиненого адміністративного правопорушення орган (посадова особа), уповноважений вирішувати справу, може звільнити порушника від адміністративної відповідальності і обмежитись усним зауваженням.

При малозначності вчиненого адміністративного правопорушення орган (посадова особа), уповноважена вирішувати справу, може звільнити порушника від адміністративної відповідальності і обмежитись усним зауваженням.

При прийнятті такого рішення, в кожному конкретному випадку слід вирішувати питання про визнання діяння малозначним, виходячи з того, що його наслідки не представляють суспільної небезпеки, не завдали або не здатні завдати значної шкоди суспільним або державним інтересам, правам та свободам інших осіб.

Всебічно, повно і об`єктивно з`ясувавши обставини справи про адміністративне правопорушення, виявивши причини та умови, що сприяли вчиненню даного адміністративного правопорушення, проаналізувавши всі фактичні дані, оцінивши наявні в матеріалах справи докази, враховуючи, що обставин, які обтяжують відповідальність правопорушника за адміністративне правопорушення, не встановлено, обставинами, що пом`якшують відповідальність є щире каяття, вчинення адміністративного правопорушення вперше, окрім того тяжких наслідків не настало, а тому приходжу до висновку, що ОСОБА_1 винен у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.155-1 КУпАП, однак, вважає за необхідне звільнити останнього від адміністративної відповідальності за вчинене адміністративне правопорушення та обмежитись усним зауваженням, у зв`язку з малозначністю вчиненого правопорушення.

Відповідно до положень ст.284 КУпАП, по справі про адміністративне правопорушення, орган (посадова особа) виносить постанову про закриття справи, зокрема, при оголошенні усного зауваження.

Керуючись ст.ст.22, 283-285 КУпАП, суддя, -

П О С Т А Н О В И В :

Визнати винним ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.155-1 КУпАП та звільнити його від адміністративної відповідальності на підставі ст.22 КУпАП в зв`язку з малозначністю адміністративного правопорушення, обмежившись усним зауваженням.

Постанова може бути оскаржена прокурором, особою, щодо якої її винесено, а також потерпілим протягом десяти днів з дня винесення постанови до Житомирського апеляційного суду.

Суддя: І.В.Зубчук