Провадження № 3/234/3718/20
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

01 жовтня 2020 року м. Краматорськ

Суддя Краматорського міського суду Донецької області Лебединець Г.С., розглянувши адміністративну справу яка надійшла з Управління державного агентства рибного господарства у Донецькій області про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, не працює, який проживає в АДРЕСА_1 , -

- за ст. 85 ч.4 КУпАП,

ВСТАНОВИВ:

Згідно протоколу про адміністративне правопорушення № 003277, ОСОБА_1 20.08.2020 р. о 03-20 год. ловив рибу на водоймі поблизу с. Городещіне м. Краматорська Донецької області забороненим знаряддям лову, а саме сіткою лісковою. Впіймав рибу короп 3 шт., карась сріблястий 2 шт., загальною вагою 4,2 кг. Збиток завданий рибному господарству склав 952 грн. Своїми діями ОСОБА_1 грубо порушив ст. 63 Закону України «Про тваринний світ», п.3.15 Правил любительського та спортивного рибальства.

В судове засідання ОСОБА_1 не з`явився, про час та місце слухання справи повідомлений належним чином, клопотання про відкладення слухання справи не надав.

Суд вважає можливим розглянути справу за відсутності ОСОБА_1 з наступних підстав.

Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях зазначає, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана добросовісно користуватись належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Так, у рішенні «Пономарьов проти України» від 3 квітня 2008 року Європейський Суд з прав людини наголосив, що «сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження».

Попри те, що особа не отримала або ухилилася від отримання судової повістки, її право на справедливий суд, гарантоване ст.6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, порушене не було. Таким чином, особі повинно бути відомо про час і місце розгляду справи, оскільки є можливість стежити за ходом справи за допомогою офіційних джерел, таких як веб-сторінка суду. З таким висновком погодився ЄСПЛ у рішенні у справі «Вячеслав Корчагін проти Росії» № 12307/16.

Відповідно до вимог ст.ст.245, 251, 252, 280 КУпАП, суд зобов`язаний повно, всебічно та об`єктивно з`ясувати всі обставини справи, встановити чи було вчинене адміністративне правопорушення та чи винна особа у його вчиненні, дослідити наявні у справі докази, дати їм належну правову оцінку і в залежності від встановленого, прийняти мотивоване законне рішення.

Дослідив матеріали справи, суд приходить до наступних висновків.

Статтею 85 ч.4 КУпАП встановлено адміністративну відповідальність за грубе порушення правил рибальства рибальство із застосуванням заборонених знарядь лову особами, які не мають дозвіл на промисел, дозвіл на вилов водних живих ресурсів у розмірах, що перевищує встановлені ліміти або встановлену правилами любительського і спортивного рибальства добову норму вилову.

Відповідно до вимог ст. 245 КУпАП, завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є, зокрема, своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин справи.

Відповідно до ст. 280 КУпАП, орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до ст. 251 КУпАП, доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу.

Однак обставини вказані в протоколі про адміністративне правопорушення про те, що саме ОСОБА_1 вчинив грубе порушення правил рибальства, не підтверджені належними та допустимими доказами.

Так протокол про адміністративне правопорушення підписаний свідком ОСОБА_2 , однак його письмові пояснення з приводу події, факту вчинення ОСОБА_1 порушення до протоколу не додані. Свідок лише підписав протокол про адміністративне правопорушення, що не є доказом вчинення ОСОБА_3 порушення. Крім того, суд звертає увагу, що адреса проживання вказаного свідка співпадає з адресою розташування Донецького рибоохоронного патруля, яким направлений даний протокол до суду, що викликає у суду об`єктивні сумніві в неупередженості зазначеного в протоколі свідка.

Додані до матеріалів справи фото, на думку суду, не є належним та допустимим доказом вчинення порушення ОСОБА_1 , оскільки вони не містять часу, дати, місця їх складання, не завірені належним чином уповноваженою особою, не є додатком до протоколу огляду чи іншого процесуального документа, з їх зображення неможливо ідентифікувати особу, стосовно якої розглядається справа про адміністративне правопорушення. При цьому протокол не містить відомостей про застосування засобів фіксації під час його складання, не зазначений фіксуючий пристрій, не доданий його сертифікат.

З огляду на вищезазначені обставини, суд вважає, що матеріали адміністративного провадження не містять жодних належних та допустимих доказів вчинення ОСОБА_1 адміністративного правопорушення, передбаченого ч.4 ст. 85 КУпАП.

Крім того суд зазначає, що факт вилучення сіток та риби не є підставою для притягнення особи до адміністративної відповідальності за ч.4 ст.85 КУпАП, оскільки має бути доведено їх використання для лову саме цією особою, та що саме ця риба здобута в результаті протиправних дій даної особи.

З огляду на вищезазначені обставини, суд вважає, що докази, які містяться у матеріалах справи являються недопустимими, оскільки отримані з грубим порушенням законодавства.

Відповідно до принципу «поза розумним сумнівом», зміст якого сформульований у п.43 рішення ЄСПЛ у справі «Кобець проти України» від 14 лютого 2008 року, доказування, зокрема, має випливати із сукупності ознак чи неспростовних презумпцій, достатньо вагомих, чітких та узгоджених між собою, а за відсутності таких ознак не можна констатувати, що винуватість обвинуваченого доведено поза розумним сумнівом.

Відповідно до вимог діючого адміністративного законодавства, а саме ст.ст. 9, 252 КУпАП, особа може бути притягнута до адміністративної відповідальності лише за наявності в її діях складу адміністративного правопорушення, що має бути встановлено судом тільки після всебічної та повної оцінки всіх доказів по справі.

Враховуючи вищенаведені обставини, а саме недотримання встановленої законодавством процедури складання протоколу про адміністративне правопорушення та невстановлення всіх необхідних даних при його складанні, суд вважає, що провадження по справі закриттю на підставі п.1 ч.1 ст.247 КУпАП у зв`язку з відсутністю складу правопорушення.

На підставі викладеного, керуючись ст. 85 ч.4, ст.ст. 247, 283, 284 КУпАП, суд

ПОСТАНОВИВ:

Провадження по справі відносно ОСОБА_1 за ст.85 ч.4 КУпАП закрити у зв`язку з відсутню в його діях складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена до Донецького апеляційного суду протягом десяти днів з дня її винесення через Краматорський міський суд Донецької області.

Суддя Краматорського міського суду Г. С. Лебединець