Справа № 404/2023/20
Номер провадження 3/404/819/20
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

04 травня 2020 року м. Кропивницький

Суддя Кіровського районного суду м. Кіровограда Загреба Ірина Віталіївна, розглянувши матеріали, що надійшли з Кропивницького ВП ГУНП в Кіровоградській області про притягнення до адміністративної відповідальності:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянки України, не працюючої, яка проживає за адресою: АДРЕСА_1 ,

за скоєння правопорушення, передбаченого ст. 184 ч. 2 КУпАП

в с т а н о в и в:

ОСОБА_1 , яка ІНФОРМАЦІЯ_2 була притягнута до адміністративної відповідальності за ст.184 ч.1 КУпАП, повторно не виконала своїх батьківських обов`язків, що призвело до того, що остання залишає дітей на бабусю, соціальні виплати витрачає на власні потреби, при цьому пішла з дому 09.02.2020 року об 17.00 год., а повернулась лише 17.02.2020 року.

ОСОБА_1 до суду не з`явилася. На номер мобільного телефону надсилалось SMS-повідомлення з повісткою про виклик до суду у справі про адміністративне правопорушення особі, яка притягується до адміністративної відповідальності, яке не доставлено ОСОБА_1 з причин «абонент тимчасово недоступний».

Частинною 1 ст.268 КУпАП визначено, що справа про адміністративне правопорушення може бути розглянута під час відсутності особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, лише у випадках, коли є дані про своєчасне її сповіщення про місце і час розгляду справи і якщо від неї не надійшло клопотання про відкладення розгляду справи.

Суддею відзначається, що законодавством встановлено строки здійснення провадження у справах про притягнення до адміністративної відповідальності з метою забезпечення учасникам процесу визначеності у часі, протягом якого суд розгляне справу. Передусім такі строки слугують інтересам особи, яка зазнає заходів впливу, оскільки наявність визначеного строку дає розуміння того, скільки триватиме такий вплив. Водночас протягом такого строку особу наділено процесуальними правами та обов`язками, що дає особі можливість, в тому числі з використанням адміністративного ресурсу (повноважень суду щодо витребування доказів, допиту свідків тощо), представити суду доводи на захист своєї правової позиції. Добросовісна участь особи у процесі вирішення її справи полягає в активній участі у розгляді її справи і недопущенні зловживань наданими їй правами.

Дотримання балансу між інтересами всіх сторін при розгляді справи покладено на суд, який, вирішуючи питання про права та обов`язки сторін, також зобов`язаний дотримуватися встановлених законодавством правил та строків розгляду справи.

Відповідно до статті 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» суди застосовують при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод та практику Європейського суду з прав людини як джерело права, добросовісність застосування якого входить до обов`язків судді, визначених статтею 56 Закону України «Про судоустрій і статус суддів».

Згідно рішення Європейського суду з прав людини у справі «Пономарьов проти України» від 03 квітня 2008 року, згідно з яким «сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм провадження». Вказаним рішенням встановлено порушення пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та статті 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод у справах цивільної юрисдикції, а тому таке рішення не може за аналогією бути застосовано у кримінальних справах, оскільки відповідно до пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод «кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення».

Під час складання протоколу у справі про адміністративне правопорушення, із яким ознайомилася Ротару Т.М., вказано її місце проживання, а також повідомлено її про місце розгляду справи.

Таким чином, ОСОБА_1 безперечно розуміла, що за вказаною нею адресою Кіровським районним судом м. Кіровограда будуть здійснюватися її виклики для розгляду вказаної справи та жодних зауважень з приводу викладеного при складанні протоколу не висловила.

Отже, з метою забезпечення реалізації ОСОБА_1 прав судом використано можливі способи її сповіщення про місце і час розгляду справи шляхом направлення судової повістки на засіб мобільного зв`язку.

Враховуючи викладене, вважаю за можливе провести розгляд справи у відсутності особи, яка притягується до адміністративної відповідальності.

Вина ОСОБА_1 підтверджується письмовими матеріалами справи: протоколом про адміністративне правопорушення (а.с.1), листом (а.с.2), актом (а.с.3-4), свідоцтвами про народження (а.с.5-8), поясненнями (а.с.10).

При визначенні виду і розміру стягнення враховую характер вчиненого правопорушення, особу правопорушника та ступінь її вини.

Зважаючи на обставини вчиненого правопорушення, письмові матеріали справи, вважаю, що в його діях містяться ознаки складу правопорушення, передбаченого ст. 184 ч. 2 КУпАП дії, передбачені ст.184 ч.1 КУпАП, вчинені повторно протягом року після накладення адміністративного стягнення, і вона підлягає адміністративному стягненню у виді штрафу.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 184 ч. 2, 283-284 КУпАП, суддя,-

п о с т а н о в и в:

ОСОБА_1 визнати винною за ст.184 ч.2 КУпАП, і накласти на неї адміністративне стягнення у виді штрафу в розмірі 100 (сто) неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що складає 1700 гривень.

Стягнути з ОСОБА_1 у дохід держави судовий збір в сумі 420 грн. 40 коп.

Постанова може бути оскаржена до Кропивницького апеляційного суду протягом 10 днів з моменту проголошення через Кіровський районний суд м. Кіровограда.

Суддя Кіровського районного суду

м. Кіровограда Загреба І.В.