П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

28 травня 2020 року м.Волноваха

Суддя Волноваського районного суду Донецької області Безрук Т.В., розглянувши матеріали адміністративної справи про притягнення

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який народився у с.Чермалику, громадянина України, не працюючої, що проживає по АДРЕСА_1 , рнокпп ,

до адміністративної відповідальності по ч.2 ст. 154 КУпАП ,

В С Т А Н О В И В:

10.04.2020 року о 15.00 год. собака, власником якої є ОСОБА_1 , вкусила качку, що належала ОСОБА_2 , внаслідок чого спричинила збитки на суму 350 грн. Своїми діями ОСОБА_1 порушила чинне законодавство, оскільки собака знаходилася без поводу та намордника.

ОСОБА_1 в судове засідання не з`явилася, під час телефонної розмові повідомила, що з`явитися в судове засідання не має можливості через відсутність транспортного сполучення у зв`язку з карантином, не заперечувала проти розгляду справи без її участі, підтвердила, що належна їй собака вкусила качку, що належала ОСОБА_2 .

Вислухавши пояснення ОСОБА_3 , дослідивши матеріали справи, вважаю, що провадження у справі підлягає закриттю за відсутності в діях ОСОБА_4 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч.2 ст.172-15 КУпАП, з таких підстав.

Відповідно до ст.280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Провадження у справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

Застосування уповноваженими на те органами і посадовими особами заходів адміністративного впливу провадиться в межах їх компетенції, у точній відповідності з законом.

Як встановлено ст. 7 КУпАП, ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом.

Статтею 9 КУпАП визначено, що адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Статтею 251 КУпАП встановлено, що доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі або в режимі фотозйомки (відеозапису), які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху та паркування транспортних засобів, актом огляду та тимчасового затримання транспортного засобу, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу.

За вимогами ст.252 КУпАП орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що грунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Відповідно вимог ч.1 ст.256 КУпАП, у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються: дата і місце його складення, посада, прізвище, ім`я, по батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності (у разі її виявлення); місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих, якщо вони є; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості, необхідні для вирішення справи.

Відповідно до положень ст. 8 Конституції України, в Україні визнається і діє принцип верховенства права.

Статтею 62 Конституції України встановлено, що усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Тобто, вказані норми Конституції вказують на те, що суд може притягнути особу до адміністративної відповідальності лише на тих доказах, які спростовують усі розумні сумніви щодо вини особи. Докази, що викликають такі сумніви, суд має вмотивовано відхилити у своїй постанові.

За диспозицією ч.1 ст.154 КУпАП адміністративна відповідальність за порушення правил тримання собак настає в разі тримання собак у місцях, де це заборонено відповідними правилами, чи понад установлену кількість, чи незареєстрованих собак, або приведення їх в громадські місця, або вигулювання собак без повідків і намордників чи в не відведених для цього місцях. Частина друга цієї статті передбачає відповідальність за ці ж дії, що спричинили заподіяння шкоди здоров`ю людей або їх майну, а так само повторне протягом року вчинення порушення з числа передбачених частиною першої цієї статті.

Згідно ст.9 Закону України «Про захист тварин від жорстокого поводження», правила утримання домашніх тварин установлюються органами місцевого самоврядування.

Зі змісту протоколу про адміністративне правопорушення та матеріалів справи встановлено, що ОСОБА_1 притягається до адмівідповідальності за порушення правил тримання собак, однак, у протоколі не зазначено місця скоєння правопорушення, обставин скоєння правопорушення, які свідчили б про порушення нею Правил тримання собак, а також не зазначено, яких саме Правил та яких його положень. За положенями Закону України «Про захист тварин від жорстокого поводження», власник домашньої тварини, яким у даному випадку є ОСОБА_1 , має право за певних умов тримати собак без поводка та намордника, як то - у вільному вигулі на ізольованій, добре огородженій території (в ізольованому приміщенні) на прив`язі або без неї, тому зі змісту протоколу не можливо встановити за яких обставин сталося спричинення шкоди потерпілій ОСОБА_5 собакою, що належить ОСОБА_1 та чи є винуватою в цьому власник собаки.

До матеріалів справи додано доповідну записку ДОП СП Волноваського ВП на ім`я начальника Волноваського відділу поліції, де зазначено, що 17.04.2020 до Волноваського відділу поліції надійшло повідомлення від ОСОБА_5 про вжиття заходів до мешканки села, ОСОБА_1 , якій належить собака, що розірвала належну ОСОБА_5 качку.

Така ж інформація міститься й у рапорті чергового Волноваського відділу поліції від 17.04.2020 р.

З заяви ОСОБА_5 на ім`я начальника Волноваського відділу поліції вбачається, що 17.04.2020 р. вона звернулася до Волноваського відділу поліції з заявою про вжиття заходів до ОСОБА_1 , котрій належать собака, яка розірвала дві належні ОСОБА_5 качки, чим спричинила їй збитки на суму 350 грн.

У письмових поясненнях ОСОБА_6 вказує, що протягом трьох років собаки, що належать її сусідці, ОСОБА_1 , не прив`язані, вона не вдягає на них намордників, чим порушує правила утримання собак.

У своїх письмових поясненнях ОСОБА_1 визнала, що дійсно, належні їй собаки перебувають у дворі без прив`язі та намордників та, що дійсно її собака вкусила качку, що належить ОСОБА_6 . Однак обставин події, які підтверджували порушення ОСОБА_1 . Правил утримання собак у жодному з наданих документів на зазначено.

Тобто, як випливає з доданих до протоколу у якості доказів зазначених вище документів, вони не містять інформації, яка підтверджувала б порушення ОСОБА_1 . Правил утримання собак та скоєння нею дій/бездяльності, які призвели до вказаних у протоколі наслідків.

За загальними положеннями адміністративного права, особа вважається винуватою у скоєнні правопорушення за наявності в її діях складу адміністративного правопорушення.

За висновками Верховного Суду, викладеними у постанові від 18.07.2019 р. у справі № 216/5226/16-а (2-а/216/33/17), притягнення особи до адміністративної відповідальності можливе лише за умови наявності юридичного складу адміністративного правопорушення, в тому числі, встановлення вини особи в його вчиненні, яка підтверджена належними та допустимими доказами, а непідтвердження здійснення правопорушення відповідними доказами, не породжує правових підстав для притягнення його до адміністративної відповідальності.

Аналогічна правова позиція викладена в постанові Верховного Суду від 26 червня 2019 року у справі № 536/1703/17, адміністративне провадження № К/9901/3839/17 (ЄДРСРУ № 82707106).

Відповідно до рішення Європейського суду з прав людини у справі «Бочаров проти України» (остаточне рішення від 17.06.2011), суд при оцінці доказів керується критерієм доведення «поза розумним сумнівом». Проте таке доведення може випливати зі співіснування достатньо вагомих, чітких і узгоджених між собою висновків або подібних неспростовних презумпцій щодо фактів.

Аналізуючи зазначені позиції Верховного Суду та Європейського суду з прав людини щодо застосування належності доказів до правової оцінки дій особи, яка притягається до адмінвідповідальності, можно зробити висновок, що докази вини особи мають бути такими, що безпосередньо стосуються правопорушення, підтверджують факт вчинення дій/бездіяльності (за які передбачена адміністративна відповідальність), вчинення таких дій/бездіяльності певною особою.

Оскільки на момент розгляду справи не можливо встановити наявність в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч.2 ст.154 КУпАП, тому, враховуючи встановлену ст.62 Конституції України презумпцію невинуватості особи, вважаю, що в її діях відсутній склад адміністративного правопорушення, передбаченого ч.2 ст.154 КУпАП, тому на підставі п.1 ст.247 КУпАП, провадження по справі підлягає закриттю за відсутністю події та складу адміністративного правопорушення

Керуючись ст. 247 КУпАП,

П О С Т А Н О В И В :

Провадження по справі про адміністративне правопорушення щодо притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності по ч.2 ст.154 КУпАП закрити за відсутністю події та складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена до Донецького апеляційного суду Донецької області через Волноваський районний суд протягом 10 днів з дня її винесення.

Суддя Т.В. Безрук