Провадження № 3/331/1508/2020
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

13 жовтня 2020 року м. Запоріжжя

Суддя Жовтневого районного суду м. Запоріжжя Кольц Д.М., розглянувши адміністративний матеріал, який надійшов з Державної установи «Запорізький слідчий ізолятор» про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, уродженця с. Копані, Оріхівський район, Запорізька область, працює адвокатом, проживає за адресою: АДРЕСА_1 , за ст. 188 КУпАП, -

ВСТАНОВИВ:

Відповідно до протоколу про адміністративне правопорушення ЗП №4 від 15.09.2020 року в кімнаті огляду осіб, які заходять на територію ДУ «Запорізький слідчий ізолятор», близько 1530 годин під час догляду ОСОБА_1 1953 року народження в кишені жилету був виявлений та вилучений мобільний телефон в корпусі чорного кольору IMEI 1: НОМЕР_1 , IMEI 2: НОМЕР_2 марки DOOGEE, який відповідно до ст. 7 Закону України «Про попереднє ув`язнення» та п.п.7.п.1 розділу IV Правил внутрішнього розпорядку слідчих ізоляторів, затверджених Наказом МЮУ №1769/5 від 14.06.2019 року, входить до переліку заборонених для використання, зберігання і передачі предметів.

У судовому засідання ОСОБА_1 вину не визнав зазначив, що не мав наміру проносити заборонені предмети до ДУ «Запорізький слідчий ізолятор». Також те, що забув у жилеті мобільний телефон через те, що вже багато часу не носив жакет в якому виявили мобільний телефон. Також пояснив, що його запросили у кімнату для особистого догляду відразу після того, як він був зареєстрований на вході до ДУ «запорізький слідчий ізолятор». Також пояснює, що мобільний телефон був несправний та без картки.

Конституцією України у ст. 61 визначено, що юридична відповідальність особи має індивідуальний характер.

Згідно положень ст. 7 КУпАП, ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

Відповідно до вимог ст. 9 КУпАП, адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Згідно ст.245КУпАП завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її у точній відповідності з законом.

Судом враховується, що у Рішенні у справі «Енгель та інші проти Нідерландів» від 08 червня 1976 року, Європейський суд з прав людини сформував критерії (тест Енгеля), для визначення поняття «кримінальне обвинувачення». для цілей Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод поняття «кримінальне обвинувачення» має автономне значення, а не обмежується лише кваліфікацією «криміналу» згідно з національним законодавством. При цьому кваліфікація порушення/обвинувачення як «кримінального» дає особі додаткові гарантії, які передбачені Конвенцією. Наприклад, обов`язок довести вину особи, який передбачений ч. 2 ст. 6 Конвенції і т.д. Таким чином, протокол, що є предметом розгляду у цій справі є, з урахуванням «тесту Енгеля», кримінальним обвинуваченням, і суд має забезпечити гарантії, передбачені статтею 6 Конвенції.

Положеннями ст.280 КУпАП передбачено, що суддя при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи мало місце правопорушення, за яке особа притягається до відповідальності; чи містить діяння склад адміністративного правопорушення; чи є особа винною у його вчиненні та чи підлягає вона адміністративній відповідальності.

Cтруктура адміністративного правопорушення містить: 1) об`єкт правопорушення (суспільні відносини в тій чи іншій сфері, на нормальний розвиток яких посягає правопорушення); 2) об`єктивну сторону (конкретні дії, що виразилися в порушенні встановлених правил); 3) суб`єкт правопорушення- конкретна осудна фізична особа, що досягла 16-річного віку; 4) суб`єктивну сторону складу (ставлення особи до вчиненого нею діяння, тобто вину у формі умислу або необережності).

Суб`єктивна сторона адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 188 КУпАП характеризується наявністю вини у формі прямого чи непрямого умислу, а відповідальність настає лише за умови, що особа усвідомлювала протиправний характер своїх дій і мала прямий умисел, спрямований на приховану від огляду передачу або спробу передачі будь-яким способом особам, яких тримають у слідчих ізоляторах, установах виконання покарань, алкогольних напоїв, лікарських та інших засобів, що викликають одурманювання, а так само інших заборонених для передачі предметів.

Відповідно до вимог ст. 10 КУпАП адміністративне правопорушення визнається вчиненим умисно, коли особа, яка його вчинила, усвідомлювала протиправний характер своєї дії чи бездіяльності, передбачала її шкідливі наслідки і бажала або свідомо припускала настання цих наслідків.

Ознаки елементів складів адміністративних проступків визначають їхню специфіку, дозволяють відмежувати один склад адміністративного проступку від іншого, а також розмежувати адміністративні проступки та інші правопорушення.

Матеріали справи не містять доказів того, що ОСОБА_1 мав умисел, спрямований на передачу заборонених предметів засудженому, забувши дістати зі свого жакету мобільний телефон.

Таким чином, мало місце пронесення громадянином ОСОБА_1 на територію охоронюваного об`єкту забороненого предмету - мобільного телефону, але диспозицією ст. 188 КУпАП не передбачено відповідальність за зазначене діяння.

У даному випадку відсутність умислу у ОСОБА_1 , спрямованого на вчинення правопорушення, передбаченого ст. 188 КУпАП, свідчить про відсутність однієї із складових його елементів, а саме суб`єктивної сторони, а отже і складу адміністративного правопорушення в цілому.

Згідно зі ст. 251 КУпАП доказами у справі про адміністративні правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлюють наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність цієї особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до ст. 252 КУпАП орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності.

Оскільки адміністративна відповідальність за ст. 188 КУпАП настає лише за умови, що особа усвідомлювала протиправний характер своїх дій чи бездіяльності, передбачала її шкідливі наслідки і бажала або свідомо припускала настання цих наслідків, то в діях ОСОБА_1 відсутній склад даного правопорушення.

За таких обставин направлені до суду матеріали та їх аргументація є сумнівними, однак наявність останніх (сумнівів) не узгоджується із стандартом доказування поза розумним сумнівом (див. рішення від 18 січня 1978 року у справі Ірландія проти Сполученого Королівства (Ireland v. the United Kingdom), п. 161, Series A заява F 25), який застосовується при оцінці доказів, а такі докази можуть випливати зі співіснування достатньо переконливих, чітких і узгоджених між собою висновків чи схожих неспростовних презумпцій факту (рішення Європейського суду з прав людини, справа Коробов проти України від 21.07.2011 року (стаття 17 Закону України Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини).

Таким чином, враховуючи положення ст.62 Конституції України,відповідно до яких,вина особи,яка притягається до відповідальності,має бути доведена належними доказами,а не ґрунтуватись на припущеннях,усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь,враховуючи,що матеріали про адміністративне правопорушення не містять належних та беззастережних доказів наявності в діях ОСОБА_1 складу інкримінованого адміністративного правопорушення,суд приходить до висновку про відсутність в діях останньої складу адміністративного правопорушення передбаченого ст.188 КУпАП.

Положеннями п. 1 ч. 1 ст.247 КУпАП визначено, що провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.

На підставі викладеного, керуючись п.1 ч. 1 ст.247 та ст.ст.221,283-284,287 КУпАП, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Провадження у справі про притягнення ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , до адміністративної відповідальності за ст. 188 КУпАП, закрити у зв`язку з відсутністю у його діях складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена протягом десяти днів з дня винесення постанови. Апеляційна скарга подається до Запорізького апеляційного суду через Жовтневий районний суд м. Запоріжжя.

Суддя: Д.М. Кольц