Номер провадження 3/754/1781/20
Справа №754/3679/20
ПОСТАНОВА

Іменем України

02 червня 2020 року Суддя Деснянського районного суду м. Києва Зотько Т.А., розглянувши матеріали про адміністративне правопорушення, що надійшли з Управління патрульної поліції у м. Києві про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який проживає за адресою: АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1

за ст. 124 КУпАП

В С Т А Н О В И В:

02.03.2020 о 16 год. 10 хв. в м. Києві по бул. Верховної Ради, 34, водій ОСОБА_1 керуючи транспортним засобом «Renault Magnum» д.н.з. НОМЕР_2 , при зміні напрямку руху не впевнився в безпечності та скоїв зіткнення з автомобілем «Kia Cerato», д.н.з. НОМЕР_3 , який рухався в попутному напрямку, внаслідок чого автомобілі отримали механічні пошкодження.

Своїми діями гр. ОСОБА_1 порушив п.10.1. ПДР України та скоїв адміністративне правопорушення передбачене ст. 124 КУпАП.

На виклик суду гр. ОСОБА_1 не з`явився, про розгляд справи повідомлявся належним чином у визначеному законом порядку. Постановою суду від 07.05.2020 було задоволено клопотання ОСОБА_1 , Проведення судового засідання з розгляду справи про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 за ст. 124 КУпАП, призначеного на 10 год. 00 хв. 02 червня 2020 року, визначено здійснювати у режимі відеоконференції з Сумським районном судом Сумської області (м. Суми, пр. Академічний, 13) та доручено Сумському районному суду Сумської області забезпечити проведення судового засідання о 10 год. 00 хв. 02 червня 2020 року в режимі відеоконференції.

Разом з тим, у зв`язку з надмірним навантаженням програми по забезпеченню проведення відеоконференцзв`язку 02.06.2020 відеоконференція з Сумським районном судом Сумської області не відбулась.

Враховуючи скорочені строки розгляду справ про адміністративні правопорушення, передбачені ст.277 КУпАП, суд дійшов висновку про можливість розгляду справи у відсутності ОСОБА_1 .

Вказане узгоджується з рішенням Європейського суду з прав людини від 08.11.2005 року у справі «Смірнов проти України», відповідно до якого в силу вимог ч.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду об`єктивно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи, є порушенням ч.1 ст.6 даної Конвенції.

Згідно ч. ч. 1-3 ст. 7 КУпАП, ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом.

Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

Застосування уповноваженими на те органами і посадовими особами заходів адміністративного впливу провадиться в межах їх компетенції, у точній відповідності з законом.

Відповідно до ч.1ст.9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Відповідно до вимог ст. ст.245, 251, 252, 280 КУпАП, суд зобов`язаний повно, всебічно та об`єктивно з`ясувати всі обставини справи, встановити чи було вчинене адміністративне правопорушення та чи винна особа у його вчиненні, дослідити наявні у справі докази, дати їм належну правову оцінку, та усунувши усі можливі сумніви, і в залежності від встановленого прийняти мотивоване законне рішення.

Обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу.

Притягнення особи до адміністративної відповідальності можливе за умови наявності в її діянні складу адміністративного правопорушення. Склад адміністративного правопорушення - це передбачена нормами права сукупність об`єктивних і суб`єктивних ознак, за наявності яких те чи інше діяння можна кваліфікувати як адміністративне правопорушення. Він складається з: а) об`єкту; б) об`єктивної сторони; в) суб`єкту; г) суб`єктивної сторони.

Статтею 245 КУпАП передбачено, що суддя при розгляді справи про адміністративне правопорушення має своєчасно, всебічно, повно та об`єктивно з`ясувати обставини справи і вирішити її в точній відповідності із законом.

Згідно вимог ст. 280 КУпАП, орган при розгляді справи зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до ст. 251 КУпАП, доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Дослідивши письмові матеріали справи, суд приходить до висновку, що ОСОБА_1 порушив п. 10.1.ПДР, при цьому суд керується протоколом про адміністративне правопорушення, складеним уповноваженою на те особою, схемою пригоди, на якій відображено місце зіткнення траснпортних засобів та зафіксовано локалізацію пошкоджень на обох транспортних засобах, письмовими поясненнями водіїв та іншими матеріалами адміністративної справи.

Доказів, які б підтверджували відсутність вини водія ОСОБА_1 суду не надано.

Статтею 23 КУпАП передбачено, що адміністративне стягнення є мірою відповідальності і застосовується з метою виховання особи, яка вчинила адміністративне правопорушення, в дусі додержання законів України, поваги до правил співжиття, а також запобігання вчиненню нових правопорушень як самим правопорушником, так і іншими особами.

Відповідно до ст. 33 КУпАП стягнення за адміністративне правопорушення накладається у межах, установлених цим Кодексом та іншими законами України.

При накладенні стягнення враховуються характер вчиненого правопорушення, особа порушника, ступінь його вини, майновий стан, обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність.

Враховуючи характер вчиненого правопорушення, особу правопорушника, ступінь його вини, суд дійшов висновку про необхідність накладення адміністративного стягнення у вигляді штрафу на користь держави у розмірі двадцяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Згідно з вимогами п.5 ч.2 ст.4 Закону України "Про судовий збір", підлягає стягненню з гр. ОСОБА_1 судовий збір у розмірі 420, 40 грн.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст.23, 33, 251, 283, 284 КУпАП, ст.4 Закону України "Про судовий збір" суд, -

П О С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 визнати винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 124 КУпАП та піддати його адміністративному стягненню у вигляді штрафу на користь держави у розмірі (двадцяти) неоподатковуваних мінімумів доходів громадян (340 грн.).

Стягнути з ОСОБА_1 судовий збір у розмірі 420, 40 грн. на користь держави.

Постанова може бути оскаржена до Київського апеляційного суду через Деснянський районний суд м. Києва протягом десяти днів з дня її винесення.

Суддя