Справа № 642/2415/20
Номер провадження № 3/642/1042/20
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

12 червня 2020 року Суддя Ленінського районного суду м. Харкова Бородіна О.В., за участю секретаря судового засідання Добронос Д.С.,прокурора Кіншакової Н.В., особи стосовно якої складено протокол ОСОБА_1 , розглянув матеріали справи, що надійшли від Харківського управління Департаменту внутрішньої безпеки Національної поліції України, про притягнення до адміністративної відповідальності:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , працюючого поліцейським взводу реагування батальйону № 2 (до 09.10.2018) УПО в Харківській області, який зареєстрований за адресою АДРЕСА_1 , та проживає за адресою: АДРЕСА_2 ,

за ч. 1 ст. 172-6 КУпАП , -

В С Т А Н О В И В:

Згідно протоколу про адміністративне правопорушення №09/20 від 29.04.2020 року, гр. ОСОБА_1 , який займав посаду поліцейського взводу реагування батальйону № 2 Управління поліції охорони в Харківській області та з 09.10.2018 був звільнений зі служби в поліції, будучи, згідно з підпунктом «з» пункту 1 частини першої статті 3 Закону України «Про запобігання корупції», суб`єктом , відповідальності за правопорушення пов`язані з корупцією, в порушення вимог ч. 2 ст. 45 Закону України «Про запобігання корупції», без поважних причин, несвоєчасно, а саме 25 травня 2019 року оприлюднив на офіційному веб-сайті Національного агентства з питань запобігання корупції декларацію суб`єкта декларування, який припинив діяльність, пов`язану з виконанням функцій держави або місцевого самоврядування, за що передбачена відповідальність за адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією, за ч.1 ст. 172-6 КУпАП.

Прокурор у судовому засіданні просив визнати ОСОБА_1 винуватим у вчиненні правопорушення, передбаченого ч.1 ст.172-6 КУпАП, зазначивши, що строк, визначений ст. 38 КУпАП на момент розгляду справи судом не сплинув та його негобхідно рахувати з дати складення протоколу.

ОСОБА_1 свою винуватість щодо несвоєчасного подання декларації не заперечував. При цьому пояснював, що запізно подв декларацію, оскільки виникають кожного разу при поданні декларації складнощі при заповненні його анкетних даних, оскільки в своєму імені не має імя по-батькові.

Суд, заслухавши пояснення особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, висновок прокурора, дослідивши матеріали справи, приходить до наступного.

Відповідно до вимог ст.ст.245, 280 КУпАП, одним із завдань провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови. Орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Частиною 1 статті 172-6 КУпАП, передбачена відповідальність за несвоєчасне подання без поважних причин декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування.

Відповідно до ч.1 ст.45 Закону України «Про запобігання корупції» особи, зазначені у пункті 1, підпунктах «а» і «в» пункту 2 частини першої статті 3 цього Закону, зобов`язані щорічно до 1 квітня подавати шляхом заповнення на офіційному веб-сайті Національного агентства декларацію особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування (далі - декларація), за минулий рік за формою, що визначається Національним агентством.

ОСОБА_1 , як поліцейський взводу реагування батальйону № 2 Управління поліції охорони в Харківській області та з 09.10.2018 року звільнений зі служби в поліції, будучи, згідно з підпунктом «з» пункту 1 частини першої статті 3 Закону України «Про запобігання корупції», суб`єктом , відповідальності за правопорушення пов`язані з корупцією, зобов`язаний був подати щорічну декларацію особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, за 2018 рік в період з 00:00 год. 01.01.2019 року до 00:00 год. 01.04.2019 року.

Проте, згідно з даних Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, ОСОБА_1 подав щорічну декларацію особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, за 2018 рік, 25.05.2019 о 17:51 год., тобто несвоєчасно.

Разом з тим, частиною 3 статті 38 КУпАП визначено, що адміністративне стягнення за вчинення правопорушення, пов`язаного з корупцією, а також правопорушень, передбачених статтями164-14,212-15,212-21цього Кодексу, може бути накладено протягом трьох місяців з дня його виявлення, але не пізніше двох років з дня його вчинення.

З даної норми вбачається, що строк накладення стягнення за вчинення правопорушення, пов`язаного з корупцією, має відраховуватися з дня його виявлення.

Орган Національної поліції вважав днем виявлення правопорушення, день складання протоколу, тобто 29.04.2020 року.

Разом з тим, складання протоколу це остаточний, завершальний етап складання процесуального документу на підставі раніше виявлених фактів щодо встановлених порушень, які підпадають під встановлені заборони встановлені законодавством у сфері боротьби з корупцією.

Провадження у справі про адміністративне правопорушення включає як один з його етапів складення протоколу, яким це провадження порушується. Підставою притягнення особи до адміністративної відповідальності є вчинення особою адміністративного правопорушення, а протокол є фіксацією вчиненого.

В контексті положень ст. 256 КУпАП, складання адміністративного протоколу є фактичне закінчення етапу здійснення перевірки, проте не виявлення ознак адміністративного правопорушення.

Як вбачається з матеріалів справи, повідомлення Національного агентства з питань запобігання корупції про факт несвоєчасного подання декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, було направлено 05.04.2019 року та отримано 18.04.2019 року .

При цьому слід звернути увагу на те, що діючим законодавством чітко не визначено, який момент слід розуміти під виявленням правопорушення.

Згідно з вимогами ст.17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» від 23 лютого 2006 року, суди застосовують рішення Європейського суду з прав людини як джерело права.

Європейський суд з прав людини неодноразово звертав увагу на недосконалість чинного законодавства України і необхідність дотримуватися принципу правової визначеності. Вказане ЄСПЛ зокрема висловлює у рішеннях «Єлоєв проти України» від 06 листопада 2008 року, «Фельдман проти України» від 08 квітня 2010 року, «Харченко проти України» від 10 лютого 2011 року, тощо.

Рішенням Європейського суду з прав людини від 14 жовтня 2010 року у справі «Щокін проти України» визначено концепцію якості закону, з вимогою, щоб він був доступним для зацікавлених осіб, чітким та передбачуваним у своєму застосуванні. Відсутність в національному законодавстві необхідної чіткості та точності, які передбачали можливість різного тлумачення такого питання, порушує вимогу «якості закону». В разі, коли національне законодавство припустило неоднозначне або множинне тлумачення прав та обов`язків осіб, національні органи зобов`язані застосовувати найбільш сприятливий для осіб підхід. Тобто вирішення колізій у законодавстві завжди тлумачиться на користь особи.

При цьому було встановлено, що ОСОБА_1 подав щорічну декларацію особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, за 2018 рік, 25.05.2019 о 17:51 год.

Тобто інформацією про правопорушення, яке інкримінується ОСОБА_1 , спеціально уповноважені органи у сфері протидії корупції (згідно з положеннями ст.1 Закону України «Про запобігання корупції») володіли вже 18.04.2019 року.

Суд не може погодитись з твердженням у протоколі про адміністративне правопорушення, пов`язаного з корупцією № 09/20 від 29.04.2020 року, про те що датою виявлення адміністративного правопорушення є дата складання протоколу так як на момент його складання зібрані необхідні докази, що в сукупності і свідчать про ознаки правопорушення, оскільки датою виявлення правопорушення є дата моніторингу загальнодоступних даних Єдиного державного реєстру декларацій, яка очевидно передувала збиранню необхідних доказів в результаті чого в решті і складений відповідний протокол.

Повноваження НАЗК складати протоколи за ст.ст. 172-4 - 172-9, передбачені ст. 255 КУпАП. Зволікання , як з проведенням ефективної перевірки так і зі складенням протоколу про вчинення адміністративного правопорушення, не може бути підставою для штучного подовження строків, визначених у ст.38 КУпАП, а також передання матеріалів іношому органу, також уповноваженому на складення протоколів за цією категорією справи, не може бути підставою для повторного початку переребігу строків, визначених ст. 38 КУпАП, з моменту отримання матеріалів цим органом.

Отже, на момент розгляду адміністративної справи, строки притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності, визначені ч. 3 ст. 38 КУпАП, сплинули.

Згідно з вимогами п. 7 ч. 1 ст. 247 КУпАП, провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю у зв`язку з закінченням на момент розгляду справи про адміністративне правопорушення строків, передбачених статтею 38 цього Кодексу.

Тлумачення абзацу першого статті 247 КУпАП дозволяє дійти висновку, що встановлення зазначених у цій статті юридичних фактів є єдиною необхідною підставою для припинення будь-яких дій щодо притягнення особи до адміністративної відповідальності незалежно від встановлених будь-яких інших обставин, що підлягають з`ясуванню при розгляді справи про адміністративне правопорушення (стаття 280 КУпАП), у тому числі й вини особи у його вчиненні.

З урахуванням наведеного, керуючись ст. ст. 38, 247, 294 КУпАП, суд-

постановив:

Провадження у справі про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за ч.1 ст.172-6 КУпАП закрити у звязку з закінченням на момент розгляду справи про адміністративне правопорушення строків, передбачених статтею 38 КУпАП.

На постанову може бути подана апеляційна скарга до Харківського апеляційного суду через Ленінський районний суд м. Харкова протягом десяти днів з моменту її винесення.

Суддя О.В. Бородіна